![afganistan femei casatorii fictive kabul sua emiratele arabe unite afganistan femei casatorii fictive kabul sua emiratele arabe unite](https://www.antena3.ro/thumbs/landscape/2021/09/03/afganistan-femei-casatorii-fictive-kabul-sua-emiratele-arabe-unite-725101.webp)
Zeci de femei afgane iau parte la o mişcare de protest online împotriva unei noi legi care le interzice femeilor să-şi facă vocea auzită în public, relatează AFP, citat de Agerpres.
Guvernul taliban a anunţat săptămâna trecută promulgarea la sfârşitul lunii iulie a unei legi pentru "promovarea virtuţii şi prevenirea viciului", în conformitate cu Sharia (legea islamică).
Această lege include 35 de articole cu o serie de obligaţii, în special vestimentare, şi interdicţii pentru femei, inclusiv cea de a cânta sau de a recita poezii în public. Ca răspuns, femei afgane din ţară şi din străinătate au postat pe reţelele de socializare videouri cu ele cântând, cu declaraţii precum "vocea mea nu este interzisă" şi "nu talibanilor".
Într-unul dintre aceste videouri, care ar fi fost filmat chiar în Afganistan, o femeie cântă îmbrăcată în negru din cap până în picioare, cu un văl lung care îi acoperă faţa.
"M-ai redus la tăcere pentru anii următori. M-ai închis în casă doar pentru crima de a fi femeie", spune ea.
Zala Zazai, o fostă agentă de poliţie care locuieşte în Polonia, a distribuit un video cu ea interpretând un cântec al Aryanei Sayeed, o cunoscută artistă afgană, despre rezistenţa femeilor afgane.
Restricţiile impuse femeilor din Afganistan sunt "inacceptabile", a declarat ea pentru AFP. "Femeile afgane au ajuns să înţeleagă faptul că misoginii nu ne mai pot nega drepturile în numele religiei şi culturii. Iar vocile noastre care ne cer drepturile nu vor fi niciodată reduse la tăcere", a adăugat ea.
![afganistan femei casatorii fictive kabul sua emiratele arabe unite afganistan femei casatorii fictive kabul sua emiratele arabe unite](https://www.antena3.ro/thumbs/landscape/2021/09/03/afganistan-femei-casatorii-fictive-kabul-sua-emiratele-arabe-unite-725101.webp)
Grupuri de femei activiste au postat videouri în care pot fi văzute cu pumnii ridicaţi sau sfâşiind fotografii cu liderul suprem al talibanilor, emirul Hibatullah Akhundzada, care conduce Afganistanul prin decret din bastionul său din Kandahar (sud).
"Vocea unei femei este vocea dreptăţii", scandează un grup de activiste într-un alt video.
Pe reţeaua X, Taiba Sulaimani cântă în timp ce îşi ajustează vălul în faţa unei oglinzi: "Vocea unei femei este identitatea ei, nu ceva care ar trebui ascuns".
تو صدای من را عورت بخوان؛ ولی من سرود آزادی خواهم خواند.!#No_to_taliban pic.twitter.com/Fc9VvuopZU
— Taiba Sulaimani ( طیبه سلیمانی) (@Taiba_sulaimani) August 27, 2024
Noua lege stipulează că femeile afgane nu pot lăsa ca sunetul vocii lor să se facă auzit dincolo de zidurile caselor lor.
"Când o femeie adultă trebuie să iasă din casă din necesitate, i se cere să-şi acopere faţa, corpul şi vocea", spune legea, folosind termenul "awra", din dreptul islamic, pentru părţile corpului uman care trebuie ascunse.
În opinia principalului purtător de cuvânt al talibanilor, Zabihullah Mujahid, criticile la adresa legii indică "aroganţă" şi o înţelegere greşită a Sharia.
Marţi, ONU a cerut abrogarea legii, numind-o "total intolerabilă".
"Întăreşte politicile care şterg complet prezenţa femeilor în spaţiul public, reducând la tăcere vocile şi privându-le de autonomia lor individuală, încercând astfel să le reducă la umbre fără chip şi fără voce", a declarat purtătoarea de cuvânt a Oficiului Înaltului Comisar al Naţiunilor Unite pentru Drepturile Omului, Ravina Shamdasani.
Organizaţiile pentru drepturile omului şi-au exprimat, de asemenea, îngrijorarea cu privire la lege, ale cărei dispoziţii sunt deja parţial în vigoare informal de când talibanii au preluat puterea în august 2021.
Autorităţile talibane au declarat luni că noua lege va fi aplicată "cu menajamente".
Femeile au fost primele care au suferit de pe urma restricţiilor impuse de noul guvern afgan, inclusiv în ceea ce priveşte accesul la educaţie, spaţii publice şi anumite locuri de muncă, pe care ONU le-a descris drept "apartheid de gen". Femeile afgane nu au voie să se uite la persoane de sex opus, altele decât rudele apropiate, iar şoferii de taxi nu au voie să transporte femei care călătoresc fără "mahram" (însoţitor, o rudă de sex masculin).