![cat de cald era pe pamant cu milioane de ani in urma si ce inseamna pentru omenire cresterea temperaturilor de la an la an cat de cald era pe pamant cu milioane de ani in urma si ce inseamna pentru omenire cresterea temperaturilor de la an la an](https://www.antena3.ro/thumbs/landscape/2024/08/18/cat-de-cald-era-pe-pamant-cu-milioane-de-ani-in-urma-si-ce-inseamna-pentru-omenire-cresterea-temperaturilor-de-la-an-la-an-917991.webp)
Specialiştii de la Complexul Muzeal Naţional (CMN) Neamţ au scos la lumină vestigii vechi de câteva mii de ani, dar şi unele mai recente, în urma cercetărilor arheologice încheiate de curând în două puncte diferite din apropierea oraşului Târgu Neamţ, potrivit agerpres.ro.
Unul din şantierele arheologice a fost în satul Topoliţa din comuna Grumăzeşti, unde arheologii au făcut săpături încă din 2019 şi au investigat urmele unei aşezări cu mai multe etape de locuire, cele mai vechi fiind de acum aproape 7.000 de ani, iar cele mai recente din secolul al IV-lea după Hristos.
În campania din acest an fost cercetate urmele unei construcţii specifice culturii Precucuteni, care a fost incendiată acum aproape 6.500 de ani, dar care a păstrat în interiorul său mai multe materiale arheologice reprezentative pentru comunităţile acelor vremuri.
Săpăturile s-au realizat sub coordonarea cercetătorului dr. Vasile Diaconu de la Muzeul de Istorie şi Etnografie Târgu Neamţ, care a fost ajutat de o echipă de tineri inimoşi, dar şi de câţiva voluntari.
Săpăturile din această vară au oferit rezultate surprinzătoare. În interiorul construcţiei cercetate au fost descoperite mai multe vase sparte, dar şi unele întregi, frumos decorate, precum şi mai multe statuete de lut, care fac parte din recuzita religioasă a comunităţii de acum şase milenii.
Printre artefactele spectaculoase se numără o reprezentare realistă a unui fragment de picior uman, de dimensiuni mari, dar şi un pandantiv din piatră, identificat în interiorul unui vas de lut.
„Chiar dacă suntem o echipă mică, ne-am străduit să ne îndeplinim obiectivul acestei campanii şi anume acela de a cerceta încă o locuinţă a culturii Precucuteni, care s-a dovedit a fi bine conservată şi cu un inventar interesant.
De asemenea, în imediata vecinătate a locuinţei am identificat două zone cu bogate resturi menajere, care ne ajută să înţelegem mai bine anumite aspecte legate de economia şi modul de viaţă al acestor comunităţi, mai ales că ele au stat la baza faimoasei civilizaţii eneolitice Cucuteni”, a declarat dr. Vasile Diaconu, responsabilul cercetării.
Imediat după încheierea acestui şantier, specialiştii au început săpăturile la Biserica „Tăierea Capului Sf. Ioan Botezătorul” din satul Vânători-Neamţ, acolo unde este în desfăşurare un proiect de reabilitare a monumentului istoric.
Deşi nu aveau mari aşteptări, fiind o biserică târzie, arheologii nemţeni au avut şi aici de surprize plăcute.
Astfel, săpăturile au scos la lumină mai multe morminte de înhumaţie şi reînhumări din secolul XIX, dar s-au obţinut şi o serie de date importante pentru cunoaşterea momentului construcţiei bisericii.
Echipa de arheologi condusă de dr. Vasile Diaconu a cercetat mai multe zone din cadrul monumentului şi a dezvelit câteva morminte, dintre care se remarcă cel al unei tinere mame cu pruncul nou-născut, dar şi un mormânt al unui individ care suferise la un moment dat un traumatism, iar în inventarul funerar se găseau o monedă şi un pandantiv realizat din scoică.
Pe baza monedelor descoperite, unele morminte au fost datate în primele decenii ale secolului al XIX-lea şi confirmă, în acest fel, momentul construirii lăcaşului de cult în acea perioadă.
„Ne-am bucurat că prin această cercetare am putut aduce nişte date istorice noi şi importante pentru trecutul acestei biserici, dar şi al satului Vânători-Neamţ.
Cea mai mare surpriză pentru noi, pe lângă descoperirile funerare specifice perioadei moderne, o constituie descoperirea unor urme de locuire vechi de aproape 8.000 ani.
Este vorba de resturi ceramice şi unelte de piatră, care ne arată fără urmă de îndoială că aici s-au stabilit cele mai vechi comunităţi umane cunoscute pe teritoriul acestei localităţi.
Descoperirile de acest fel sunt destul de rare în zona noastră şi sunt contemporane cu cele identificate în celebrul sit de la Lunca - Poiana Slatinei”, a adăugat dr. Vasile Diaconu.
După ce vor face obiectul investigaţiilor de laborator şi al restaurării, dar şi al studiilor interdisciplinare, o bună parte dintre obiectele descoperite pe cele două şantiere arheologice vor putea fi văzute în cadrul Muzeului de Istorie şi Etnografie din Târgu Neamţ.