![cantitati uriase de argint sunt ingropate sub mare din cauza schimbarilor climatice arata noile studii cum se explica fenomenul cantitati uriase de argint sunt ingropate sub mare din cauza schimbarilor climatice arata noile studii cum se explica fenomenul](https://www.antena3.ro/thumbs/landscape/2024/09/04/cantitati-uriase-de-argint-sunt-ingropate-sub-mare-din-cauza-schimbarilor-climatice-arata-noile-studii-cum-se-explica-fenomenul-921081.webp)
Craterul Batagay, uneori denumit Batagaika sau „poarta către Iad”, se extinde rapid, iar acest lucru îi îngrijorează pe oamenii de știință, care atrag atenția că acest lucru ar putea înrăutăți rapid criza climatică, transmite Science Alert.
Craterul are astăzi forma unei pisici de mare sau a unui mormoloc uriaș. A început ca o așchie, abia vizibilă în imaginile din satelit, în anii '60 - '70.
Acum este o prăpastie cu stânci abrupte, clar vizibile din spațiu.
Gaura s-a triplat în dimensiune între 1991 și 2018, potrivit US Geological Survey.
Craterul Batagay, uneori denumit Batagaika sau „poarta către Iad”, este reprezentativ pentru o problemă mult mai mare, adesea invizibilă, care afectează întreaga planetă.
Arctica se încălzește mai repede decât restul Pământului, iar acest lucru dezgheață rapid permafrostul, care este un strat gros de sol înghețat permanent.
Craterul Batagay s-a format atunci când dezghețul permafrostului a făcut ca pământul să se prăbușească, creând o alunecare de teren.
Pe măsură ce permafrostul se dezgheață, toate plantele și animalele moarte care au fost înghețate în el timp de secole încep să se descompună, aruncând dioxid de carbon și metan în atmosferă.
#Batagaika #Crater: The Complete #History of Development (1962-2024) based on #satelite images from #unclassified #spy archives, #GoogleEarth, #Landsat and #Planet
The world's largest thermokarst sinkhole, known as the Batagaika Crater, is located in #Yakutia, #Russia.… pic.twitter.com/0oiDaFsrit— Green Think Tank (@gtt_peresborka) August 27, 2024
Avertismentul oamenilor de știință
Acestea sunt gaze puternice, care captează căldura și determină creșterea temperaturilor globale, declanșând dezghețul și mai rapid al permafrostului.
Acest cerc vicios ar putea avea efecte grave. Permafrostul acoperă 15% din terenul din emisfera nordică. În total, conține de două ori mai mult carbon decât atmosfera.
Un studiu a estimat că dezghețul permafrostului ar putea emite la fel de multe gaze care încălzesc planeta ca o națiune industrială mare până în 2100, dacă industriile și țările nu își controlează propriile emisii în prezent.
Dezghețul permafrostului ar putea înrăutăți rapid criza climatică, dar este încă un proces misterios. Studierea acestor locuri cheie, precum Batagay, poate ajuta oamenii de știință să înțeleagă dezghețul permafrostului și să anticipeze ce s-ar putea întâmpla în viitor.