![povestea incredibila a celei mai mari bucati de chihlimbar din lume a fost folosita de o batrana ca opritor de usa si ignorata de hoti povestea incredibila a celei mai mari bucati de chihlimbar din lume a fost folosita de o batrana ca opritor de usa si ignorata de hoti](https://www.antena3.ro/thumbs/landscape/2024/08/29/povestea-incredibila-a-celei-mai-mari-bucati-de-chihlimbar-din-lume-a-fost-folosita-de-o-batrana-ca-opritor-de-usa-si-ignorata-de-hoti-920190.webp)
Încălzirea globală îngroapă cantități uriașe de argint sub Marea Chinei de Sud și același lucru s-ar putea întâmpla în toate oceanele lumii, spun oamenii de știință, potrivit Live Science.
Potrivit noului studiu, cantitatea de argint prinsă în sedimentele marine din largul coastei Vietnamului a crescut brusc începând din 1850. Acest lucru coincide cu începutul Revoluției Industriale, când oamenii au început să pompeze gaze cu efect de seră în atmosferă pe scară largă.
Aceasta este prima dată când cercetarea a evidențiat o posibilă legătură între ciclurile de argint din ocean și încălzirea globală, a declarat, pentru Live Science, autorul principal al studiului, Liqiang Xu, profesor asociat la departamentul de geostiințe de la Universitatea de Tehnologie Hefei din China.
Descoperirea indică faptul că încălzirea globală ar putea avea un impact necunoscut și asupra altor oligoelemente, a spus Xu. Oligoelementele sunt elemente precum cobaltul, zincul și fierul care sunt prezente în cantități infime în mediu, dar care pot servi drept micronutrienți esențiali pentru viață.
Argintul în forma sa ionică este toxic pentru creaturile marine
Ca și alte elemente, argintul provine de pe uscat și ajunge în oceane în principal prin intemperii, când apa de ploaie extrage elementele din roci și le transportă în râuri.
Anumite regiuni ale oceanului sunt îmbogățite cu argint din cauza aportului puternic al râurilor, a prafului atmosferic, a emisiilor umane și a ventilelor hidrotermale. Argintul în forma sa ionică (Ag+) este toxic pentru creaturile marine, a spus Xu, dar se știu foarte puține despre modul în care interacționează cu ecosistemele oceanice în general.
![povestea incredibila a celei mai mari bucati de chihlimbar din lume a fost folosita de o batrana ca opritor de usa si ignorata de hoti povestea incredibila a celei mai mari bucati de chihlimbar din lume a fost folosita de o batrana ca opritor de usa si ignorata de hoti](https://www.antena3.ro/thumbs/landscape/2024/08/29/povestea-incredibila-a-celei-mai-mari-bucati-de-chihlimbar-din-lume-a-fost-folosita-de-o-batrana-ca-opritor-de-usa-si-ignorata-de-hoti-920190.webp)
Pentru a afla mai multe despre modul în care argintul se comportă în mediul marin, Xu și colegii săi au analizat un miez de sediment din zona Vietnam upwelling din estul Mării Chinei de Sud. Zonele de upwelling sunt regiuni de coastă în care apa rece se ridică de pe fundul mării, aducând nutrienți din adâncuri care susțin ecosistemele bogate de la suprafață.
„Îngroparea argintului în ultimii 3.200 de ani arată o creștere bruscă în jurul anului 1850”
Miezul a fost împărțit în două zone, conform studiului, publicat la 13 august în revista Geophysical Research Letters. Concentrațiile de argint au scăzut de la baza carotei, care datează din aproximativ 1200 î.Hr., până la aproximativ 7 centimetri de la vârf. Însă partea superioară a carotei a arătat o tendință foarte diferită.
„Îngroparea argintului în ultimii 3.200 de ani arată o creștere bruscă în jurul anului 1850”, au scris cercetătorii în studiu. Momentul este „în concordanță cu înregistrarea CO2 atmosferic”, au adăugat ei, sugerând că schimbările climatice accelerează îngroparea argintului în unele sedimente marine.
Conform studiului, concentrațiile de argint în zonele de upwelling sunt în general ridicate, în special în zonele în care oamenii adaugă mai mult argint la amestec prin industrie și poluare. Astfel de zone includ coasta Massachusetts și Golful San Francisco, pe care cercetătorii l-au denumit anterior „estuarul de argint”.
![al doilea cel mai mare diamant descoperit vreodata a fost scos dintr o mina din botswana cat de mare este piatra pretioasa al doilea cel mai mare diamant descoperit vreodata a fost scos dintr o mina din botswana cat de mare este piatra pretioasa](https://www.antena3.ro/thumbs/landscape/2024/08/22/al-doilea-cel-mai-mare-diamant-descoperit-vreodata-a-fost-scos-dintr-o-mina-din-botswana-cat-de-mare-este-piatra-pretioasa-918922.webp)
Nivelurile de argint din largul coastei Vietnamului au fost în mod natural ridicate și similare cu nivelurile înregistrate anterior în zonele de upwelling din Canada, Mexic, Peru și Chile, a declarat Xu. „Cu toate acestea, aceste studii nu au asociat concentrațiile ridicate cu încălzirea globală”, a spus el.
„Argintul intră în sedimente împreună cu materia organică”
Încălzirea globală sporește temperatura apei și vânturile de coastă, care se combină pentru a crește intensitatea upwelling-ului. Acest lucru duce la creșterea cantității de nutrienți care urcă la suprafață, sporind abundența algelor care alimentează întregul lanț trofic. Nivelurile ridicate de argint dizolvat în aceste regiuni ar putea însemna că organismele absorb mai mult argint decât în alte părți. Atunci când acestea mor și se scufundă, argintul cade pe fundul mării.
„Argintul intră în sedimente împreună cu materia organică”, a spus Xu. „Multe upwellings s-au consolidat ca urmare a încălzirii globale și credem că argintul din sedimentele din toate aceste zone este în creștere”.
![a fost descoperit un munte subacvatic inalt cat patru turnuri burj khalifa imagini rare cu monstri spaghetti si caracatita casper a fost descoperit un munte subacvatic inalt cat patru turnuri burj khalifa imagini rare cu monstri spaghetti si caracatita casper](https://www.antena3.ro/thumbs/landscape/2024/08/29/a-fost-descoperit-un-munte-subacvatic-inalt-cat-patru-turnuri-burj-khalifa-imagini-rare-cu-monstri-spaghetti-si-caracatita-casper-920081.webp)
Autorii unei revizuiri din 2021 a metalelor în urme din ocean au fost de acord că organismele moarte pot transporta argintul pe fundul mării, deși mai mulți alți factori ar putea fi, de asemenea, în joc, au spus ei. De exemplu, nivelurile scăzute de oxigen ar putea stimula prinderea argintului în sedimente prin reacții chimice, au declarat patru dintre autori pentru Live Science.
Dacă acest lucru se întâmplă la scară globală, ar putea fi o problemă, deoarece argintul ar putea scăpa și otrăvi ecosistemele oceanice, a spus Xu. „Nivelurile ridicate de argint din sedimente au potențialul de a fi eliberate în apa de mare”, a spus el.
În cazul în care argintul nu scapă înapoi în apă, acesta își va găsi în cele din urmă drumul spre uscat, au declarat autorii analizei. „Nimic nu este cu adevărat pierdut, ci doar relocat”, au spus ei.