![componenta noului parlament european 39 dintre alesi sunt femei cel mai tanar europarlamentar are 23 de ani componenta noului parlament european 39 dintre alesi sunt femei cel mai tanar europarlamentar are 23 de ani](https://www.antena3.ro/thumbs/landscape/2024/08/08/componenta-noului-parlament-european-39-dintre-alesi-sunt-femei-cel-mai-tanar-europarlamentar-are-23-de-ani-916536.webp)
Comisarul european pentru politică regională Corina Creţu spune că la finalul acestui an vor fi şi ţări care vor pierde fonduri însă situaţia exactă va fi cunoscută de abia la şfârşitul lunii ianuarie a anului 2019.
Aceasta face un fel de bilanţ al propriei activităţi, la final de an, precizând că 2018 a fost un an plin de provocări.
„Consider că am facut maximum posibil, împreună cu echipa mea din Cabinet şi serviciile din subordinea mea, DG Regio, să ajutăm Statele Membre, implicit şi România, să folosească la maximum banii europeni nerambursabili, pentru proiecte de succes, care îmbunătăţesc viaţa oamenilor. Raportul de ieri al Comisiei Europene privind utilizarea Fondurilor structurale confirmă rezultatele muncii noastre, mai ales în privinţa fondurilor pe care le gestionez în mod direct: Fondul european de dezvoltare regională şi Fondul de coeziune", a scris Corina Creţu, pe pagina sa de Facebook.
„Aceasta a mai spus că au fost alocate, în premieră, cele mai multe fonduri, 373 milioane de euro pentru cele 27 de state membre UE, bani prevăzuţi în bugetul european pentru intervalul 2021-2027.
Am reușit să găsim indicatori de alocare a fondurilor politicii de coeziune prin care să nu lăsăm nici o regiune în urmă, iar peste 80% din aceast buget ar urma să sprijine regiunile cu cele mai mari nevoi. Astfel, dacă Parlamentul European și Consiliul vor vota formula propusă de Comisie, țări ca România, Bulgaria, Grecia, Italia și Spania vor avea alocări semnificativ mai mari față de perioada 2014-2020.
Dar banii nu sunt totul! Proiectele de calitate, capacitatea administrativă, colaborarea între instituțiile din fiecare țară, reducerea birocrației, coordonarea, voința politică - toate acestea sunt esențiale. Din păcate, vor exista țări care vor pierde fonduri la final de an, dar situația exactă o vom cunoaște abia la finalul lunii ianuarie.
Un alt aspect de care sunt mândră este cel al solidarității în caz de dezastre naturale - fie că vorbim de cutremurul din Italia, de incendiile din Portugalia sau Grecia, am fost prezentă acolo unde autoritățile naționale m-au invitat și am ajutat cu tot ce am putut, în limitele Regulamentului Fondului de Solidaritate. Sper ca acesta să devină mai flexibil pentru viitoarea perioadă de programare”, a mai scris Corina Crețu.