![printul mostenitor al arabiei saudite mohammed bin salman se teme ca ar putea fi asasinat din cauza negocierilor cu israelul printul mostenitor al arabiei saudite mohammed bin salman se teme ca ar putea fi asasinat din cauza negocierilor cu israelul](https://www.antena3.ro/thumbs/landscape/2024/08/15/printul-mostenitor-al-arabiei-saudite-mohammed-bin-salman-se-teme-ca-ar-putea-fi-asasinat-din-cauza-negocierilor-cu-israelul-917737.webp)
"Dumnezeu îţi dă, dar nu-ţi bagă şi-n traistă" este un vechi proverb românesc care sugerează faptul că orice lucru obţinut în viaţă împlică şi un grad de participare. Acesta este proverbul pe care românii par să-l fi uitat în timpul regimului comunist, iar acum le este greu să acceseze fondurile de la Uniunea Europeană, scrie The Economist, în ediţia electronică.
"Majoritatea românilor par să fi uitat acest proverb în timpul regimului comunist, care le oferea cetăţenilor o locuinţă şi un loc de muncă indiferent de eforturile lor. Acum le este greu să acceseze fondurile de la Uniunea Europeană, lucru care implică depunerea unui efort" scrie publicaţia economică.
"A doua cea mai săracă ţară din UE, România continuă să eşueze în ceea ce priveşte absorbţia fondurilor europene. Statul este cel cu cea mai redusă rată de absorbţie din UE, de 7,4 procente. Românii au însă nevoie urgentă de aceste fonduri, pentru că, la cinci ani de la aderarea la UE, încă mai sunt sate fără electricitate sau apă curentă, iar infrastructura este departe de standardele europene, cu numai 300 de kilometri de autostrăzi şi zeci de drumuri stricate, construite în timpul regimului Ceauşescu" mai scrie The Economist.
"Rata scăzută de absorbţie a fondurilor europene a devenit o problemă obsesivă pentru Guvernul de la Bucureşti, care a afirmat în mod repetat că banii de la UE reprezintă principala prioritate a ţării anul acesta".
Potrivit analiştilor, principalele motive pentru eşecul României de a absorbi fonduri UE sunt corupţia, lipsa de motivare şi informare, capacitatea administrativă neadecvată şi lacunele majore în înţelegerea modului de funcţionare a instituţiilor europene, notează The Economist.