![printul mostenitor al arabiei saudite mohammed bin salman se teme ca ar putea fi asasinat din cauza negocierilor cu israelul printul mostenitor al arabiei saudite mohammed bin salman se teme ca ar putea fi asasinat din cauza negocierilor cu israelul](https://www.antena3.ro/thumbs/landscape/2024/08/15/printul-mostenitor-al-arabiei-saudite-mohammed-bin-salman-se-teme-ca-ar-putea-fi-asasinat-din-cauza-negocierilor-cu-israelul-917737.webp)
Ţările occidentale resimt o îngrijorare în creştere faţă de criza egipteană, existând temeri că angajamentul armatei de a aduce ţara pe o cale democratică să nu fie altceva decât o iluzie destinată să ascundă o intenţie de preluare a puterii pentru o perioadă mai lungă de timp, relatează AFP, citată de Mediafax.
SUA au refuzat până în prezent să considere înlăturarea de la putere a preşedintelui Mohamed Morsi drept lovitură de stat, acest lucru însemnând automat îngheţarea unui ajutor militar în valoare de aproximativ 1,5 miliarde de dolari, în virtutatea legii americane.
Cu toate acestea, Washingtonul a transmis deja un avertisment liderilor interimari ai ţării, miercuri, suspendând livrarea a patru avioane de vânătoare F-16.
În acelaşi timp, Marea Britanie a anunţat săptămâna trecută că va reveni asupra autorizaţiilor de export a unor echipamente militare către Egipt, din cauza unor temeri ca acestea să nu fie utilizate împotriva manifestanţilor.
Liderii interimari ai Egiptului au prezentat planul pentru adoptarea unei noi Constituţii şi organizarea de noi alegeri, dar părerile sunt împărţite cu privire la două întrebări, şi anume dacă noua putere îşi va respecta angajamentele şi în ce moment va fi lansat procesul planificat.
Îndemnul la manifestaţii lansat de şeful armatei, generalul Abdel Fattah al-Sissi, care le-a cerut egiptenilor să-i dea un „mandat" cu scopul „de a termina cu terorismul şi violenţa", a contribuit de asemenea la creşterea îngrijorării.
În opinia Fraţilor Musulmani, din rândul cărora provine fostul preşedinte Mohamed Morsi, apelul lui al-Sissi este un „un apel la război civil”.
„Realitatea este că Egiptul a revenit la un sistem mai autoritar, cu o clasă politică ce acţionează sub acoperirea militarilor şi o represiune importantă împotriva oricărui tip de disidenţă", a spus analistul britanic David Butter pentru AFP.
Armata, obişnuită să deţină un rol politic major în Egipt, „se ascunde în spatele paravanului unui Guvern civil constituţional", consideră Butter.
Michael Loueders, un expert german în problemele din această regiune, a precizat că „strategia Guvernului interimar constă clar în excluderea politică a Fraţilor Musulmani până la alegeri. Niciun partid nu este pregătit să negocieze cu altul".
„Unii din regiune văd ceea ce se petrece în Egipt ca o simplă corectare", destinată să susţină „o mişcare populară", crede emisarul american pentru Orientul Mijlociu, Dennis Ross, care a adăugat că mai multe ţări din zona Golfului Persic, printre care Arabia Saudită, le-au promis deja liderilor interimari ai Egiptului un ajutor în valoare de aproximativ 12 miliarde de dolari americani.
„Este nevoie de mai multă deschidere. Cu toate că există progrese, ei trebuie să continue procesul şi să revină cât mai curând posibil la un guvern democratic ales. Nimic nu ne este clar încă, mai este un drum lung de parcurs", a declarat Marie Harf, o purtătoare de cuvânt a diplomaţiei americane.
Aleşii americani au reflectat joi asupra viitorului ajutorului în valoare de 1,5 miliarde de dolari pe care Statele Unite îl acordă Egiptului în fiecare an.
„Să fim înţeleşi. Sprijinul nostru nu este nici necondiţionat, nici nelimitat în timp. Militarii egipteni trebuie să arate că sunt interesaţi de un proces politic deschis, de alegeri credibile şi de un mod de guvernare democratic", a avertizat senatorul Robert Menendez, preşedintele Comisiei senatoriale pentru Afaceri Externe.