![o fetita de 8 ani a devenit eroina in sua dupa ce a alungat un hot dintr un supermarket nu mi a venit sa cred o fetita de 8 ani a devenit eroina in sua dupa ce a alungat un hot dintr un supermarket nu mi a venit sa cred](https://www.antena3.ro/thumbs/landscape/2024/08/15/o-fetita-de-8-ani-a-devenit-eroina-in-sua-dupa-ce-a-alungat-un-hot-dintr-un-supermarket-nu-mi-a-venit-sa-cred-917744.png)
Cele mai importante evenimente din ultimele 24 de ore:
- Două țări joacă un rol central în trimiterea armelor occidentale în Ucraina
- Rusia nu va reuși să-i intimideze pe cetățenii ucraineni prin teroarea atacurilor cu rachete, transmite Volodimir Zelenski
- Administrația Biden estimează că peste 75.000 de ruși au fost scoși din luptă - fie uciși, fie răniți - în Ucraina
- Rușii bombardează orașul Nikopol din centrala nucleară de la Zaporojie
- NATO ridică zeci de avioane militare deasupra României
- Ucraina, bombardată din Belarus cu zeci de rachete
- Motivul pentru care Dmitri Medvedev a "împărțit" Ucraina între România, Polonia și Rusia
- CNN: Administrația lui Joe Biden vrea să-l dea pe traficantul de arme rus Viktor Bout la schimb pentru doi americani arestați în Rusia
Update 28 iulie, ora 22:30 Jurnalista rusă anti-război, amendată pentru postări pe reţelele de socializare
Jurnalista de televiziune rusă Marina Ovsiannikova, care a devenit faimoasă în întreaga lume pentru că a prezentat un mesaj împotriva războiului din Ucraina în direct la televiziunea de stat, pe un carton, în luna martie, a fost condamnată astăzi de un tribunal din Moscova.
Potrivit sentinţei judecătorilor, Marina va trebui să plătească o amendă de 50.000 de ruble (aproximativ 830 de euro), fiind găsită vinovată că a discreditat forţele armate în unele declaraţii, informează agenţia Ria Novosti. Ovsiannikova riscă încă o pedeapsă, de până la 15 ani de închisoare, pentru unele postări pe reţelele de socializare în care a criticat războiul din Ucraina.
Chiar şi astăzi, în sala de tribunal, jurnalista a dat glas protestului său în faţa judecătorilor. „Ceea ce se întâmplă aici este absurd, războiul este groază, sânge şi ruşine”, a spus ea, acuzând Rusia că este un agresor: „Începutul acestui război este cea mai mare crimă a guvernului nostru”.
Update 28 iulie, ora 21:00 Turcia îşi atribuie rol de arbitru în negocierile de pace între Rusia şi Ucraina
Administraţia de la Ankara a anunţat, joi după-amiază, că va face tot posibilul pentru a readuce "cât se poate de repede" Rusia şi Ucraina la masa negocierilor pentru obţinerea unui acord de pace, informează cotidianul Il Sole 24 Ore.
"Facem totul pentru a readuce Moscova şi Kievul va masa diplomaţiei cât se poate de repede", a declarat ministrul turc de Externe, Mevlut Cavusoglu, într-o conferinţă de presă organizată alături de omologul său georgian, Ilia Darchiaşvili.
"Acum, trebuie să ne concentrăm pe încetarea focului; în război, nu există niciun câştigător, pierde toată lumea. Iar de pe urma păcii nu pierde nimeni, dacă este o pace corectă. În final, acest război se va încheia la masa negocierilor", a subliniat Mevlut Cavusoglu.
Update 28 iulie, ora 19:30 Vladimir Putin a făcut o schimbare la vârful Armatei
Generalul-colonel Viktor Goremikin a fost numit viceministru rus al Apărării de căttre Vladimir Putin, informează agenţiilor ruseşti de presă Tass şi Interfax.
Născut în 1959, Goremikin a absolvit Şcoala de Comandament al Corpului de Tancuri în 1980, Academia Rusă de Contrainformaţii în 1994 şi Academia Prezidenţială a Serviciului Public din Rusia în 2001. În 2009, ofieţrul a fost numit director al Departamentului Central al personalului Ministerul rus al Apărării.
Update 29 iulie, ora 18:00 Atac asupra unei școli de aviație din Ucraina: 5 morți și 25 de răniți
Cinci persoane au murit și 25 au fost rănite în urma unui atac cu rachete asupra unei școli de aviație ucrainene, potrivit Sky News.
Rachetele rusești au lovit joi hangarele unei școli de aviație din orașul Kropyvnytskyi din centrul Ucrainei, ucigând cinci persoane și rănind 25.
Andriy Raikovych, guvernatorul regiunii Kirovohrad, a declarat în cadrul unui briefing că printre cei uciși se numără și un membru al armatei.
Joi au avut loc mai multe lovituri aeriene în Ucraina, fiind atacate și zonele Kiev și Cernihiv.
Update 28 iulie, ora 16: 30 Senatul SUA a cerut ca Rusia să fie declarată sponsor al terorismului
Senatul SUA a adoptat o rezoluţie făcând apel la Departamentul de Stat să recunoască Rusia drept un sponsor de stat al terorismului. Kievul a cerut anterior ca Rusia să fie recunoscută ca stat sponsor al terorismului.
"Mulţumesc Senatului pentru că a susţinut apelul Ucrainei. Rusia este un stat terorist. Este timpul să recunoaştem oficial acest lucru şi să distrugem economia rusă", a scris şeful biroului preşedintelui Ucrainei Andriy Yermak. Reprezentantul oficial al Ministerului rus de Externe, Maria Zakharova, a numit anterior o astfel de iniţiativă „o măsură de natură idioată”, notează agenţia de stat TASS.
Ea a mai spus că astfel de mişcări ale SUA nu vor rămâne fără răspuns din partea Rusiei.
Update 28 iulie, ora 15:45 78.000 de tone de arme, muniții și echipamente în valoare de peste 10 miliarde de dolari au fost trimise de aliaţi în Ucraina, de la începutul războiului.
Toate au fost distribuite printr-un centru de coordonare din Germania.
Trei sferturi din ajutorul militar a intrat în Ucraina prin Polonia.
Alte două țări sunt implicate în acest proces, dar nu există informații oficiale despre acestea din rațiuni de securitate.
Este cunoscut faptul că statele din zona Mării Baltice și din Europa de Est au donat Ucrainei arme și muniții din perioada sovietică.
Având în vedere luptele intense, stocurile respective se epuizează rapid.
Pentru a suplini, fie și parțial, nevoile militare ale Kievului, o fabrică din Europa produce acum muniții standard de tip sovietic, inclusiv obuze.
Update 28 iulie, ora 13:45 Rusia nu va reuși să-i intimideze pe cetățenii ucraineni prin teroarea atacurilor cu rachete, a declarat, joi, președintele ucrainean Volodimir Zelenski.
El a înregisrat și distribuit pe rețelele sociale un discurs cu ocazia Zilei statalității ucrainene, în condițiile în care forțele ruse au lansat la primele ore ale dimineții cel puțin 20 de rachete dinspre Belarus asupra regiunilor Cernihiv şi Kiev.
"A fost o dimineață neliniștită. Din nou teroarea rachetelor, dar Ucraina nu va ceda. Nu ne vom lăsa intimidați!", a subliniat Zelenski.
Ziua statalității ucrainene este o sărbătoare instituită chiar de actualul președinte în 2021 și se celebrează separat de Ziua independenței Ucrainei, marcată la 24 august.
Ea are și o semnificație istorică, fiind ziua în care Marele cneaz Volodimir al Kievului, Volodimir, a adoptat creștinismul, la 28 iulie, anul 988.
"Ucraina este un stat independent, liber și indivizibil. Și așa va fi pentru totdeauna!", a transmis Zelenski în mesajul său.
În conflictul declanșat de Rusia pe 24 februarie și care a intrat în cea de-a șasea lună, Ucraina a pierdut până acum controlul asupra a aproximativ 20% din teritoriul său, conform unei estimări făcute chiar de președintele de la Kiev.
Всі етапи історії державності України, її захисту та боротьби за неї можна описати одним реченням. МИ БУЛИ, Є І БУДЕМО! З Днем Хрещення Київської Русі – України! З Днем Української Державності! Слава Україні!
Publicată de Володимир Зеленський pe Miercuri, 27 iulie 2022
Update 28 iulie, ora 12:50 Peste 75.000 de soldați ruși au fost uciși sau răniți în războiul din Ucraina.
Informația a fost comunicată membrilor Congresului SUA de către oficiali ai administrației Biden în timpul unei ședințe secrete, desfășurate miercuri.
"Am fost informați că peste 75.000 de ruși au fost fie uciși, fie răniți, ceea ce este un număr uriaș. Sunt sume incredibile investite în forțele lor terestre și peste 80% din forțele lor terestre sunt blocate și epuizate", a declarat pentru CNN Elissa Slotkin, membră a Camerei Reprezentanților.
Estimarea o depășește net pe cea anunțată de șeful Agenției Centrale de Informații a SUA, William Burns.
Acesta a indicat recent că aproape 15.000 de militari ruși și-au pierdut viața în Ucraina, în timp ce aproximativ 45.000 au fost răniți
Elissa Slotkin, o democrată din Michigan, face parte din Comisia de Apărare a Camerei și a vizitat recent Ucraina.
Update 28 iulie, ora 11:49 Rușii folosesc centrala atomică de la Zaporojie pe post de fortăreață, din care lansează atacuri asupra unui oraș învecinat, pe care nu îl controlează, transmite Antena 3.
Acuzațiile sunt formulate de Dmitri Orlov, primarul orașului ucrainean Energodar, situat în apropierea centralei.
Potrivit primarului, mai ales în ultima săptămână rușii au început să folosească armament greu în zone rezidențiale din apropierea reactoarelor nucleare.
Ei bombardează orașul Nikopol, despărțit de un curs de apă de regiunea în care se află obiectivul strategic.
Rușii se bazează pe faptul că posibilitatea de ripostă a ucrainenilor este limitată, dat fiind că orice lovitură asupra centralei se poate solda cu un dezastru.
Update 28 iulie, ora 11:30 Peste 20 de aeronave din șapte state membre ale NATO, precum și sisteme de supraveghere aeriană și apărare cu baza la sol participă joi, în spațiul aerian al României, la un exercițiu comun condus de Comandamentul Aerian Aliat din Germania.
Este vorba despre un așa-numit exercițiu eVA, de vigilență întărită (enhanced Vigilance Activities).
În cadrul operațiunilor, aeronave de luptă, de realimentare în aer și de avertizare timpurie, dirijate de controlori în JTAC (Joint Terminal Attack Controllers, zona finală de atac integrat) vor simula scoaterea din luptă a apărării aeriene a unui potențial adversar, anunță Ministerul Apărării Naționale (MApN).
Potrivit sursei citate, scopul exercițiului este de a demonstra capacitatea NATO de planificare, coordonare și executare a unei misiuni complexe, multinaționale, de securizare a spațiul aerian al Alianței în situația oricărui tip de amenințări sau de atac asupra teritoriului aliat.
Pe timpul desfășurării exercițiului, aeronave de luptă românești și aliate vor zbura la joasă înălțime, între orele 13.00-14.00, în zona localităților Mihail Kogălniceanu și Capul Midia din județul Constanța.
Update 28 iulie, ora 10:30 Aproximativ 20 de rachete au fost lansate din Belarus, joi dimineața, asupra mai multor regiuni din Ucraina.
Informația a fost difuzată de Comandamentul Operațional Nord al Ucrainei.
Ucrainenii susțin că au primit informații chiar de la surse din Belarus despre lansarea a peste 20 de rachete în cursul dimineții de joi.
"În prezent, se știe despre nouă rachete care au vizat zona așezării Goncearivska din regiunea Cernihiv (Cernigău)", a anunțat Comandamentul Operațional.
Guvernatorul regiunii Cernihiv, Viaceslav Ciaus, a confirmat, la rândul său, loviturile efectuate de ruși la Goncearivska.
"După ora 5 a.m., a avut loc un atac cu rachete pe scară largă lansat de pe teritoriul Belarusului. Avem informații preliminare despre o lovitură în apropiere de Goncearivska. Apărarea noastră antiaeriană este la lucru. Aveți grijă de voi!", a postat Ceaus pe Telegram.
?A rocket launched from the territory of #Belarus has hit Honcharivske in the #Chernihiv region.#StopRussia #StopRussianAggression #RussianWarCrimes #RussiaIsATerroristState #RuSSiaKills #GenocideOfUkrainians #ArmUkraineNow #StandWithUkraine https://t.co/Raoz7xnb3e
— Hybrid Warfare Analytical Group/UCMC (@hwag_ucmc) July 28, 2022
Update 28 iulie, ora 09:30 Vicepreședintele Consiliului de Securitate al Federației Ruse, Dmitri Medvedev, face un nou demers care șochează: a distribuit o hartă a Ucrainei care este împărțită între Rusia, Polonia și România.
Potrivit documentului publicat de oficialul rus, singurul teritoriu care ar mai rămâne Ucrainei ar fi cel din jurul Kievului.
Conform "hărții" lui Medvedev, România ar obține regiunile Vinița și Cernăuți, Poloniei i-ar reveni Liov şi Ternopil, iar restul ar ajunge să fie acaparat de Rusia.
"Demersul făcut de vicepreședintele Consiliului de Securitate al Federației Ruse are dublu scop: se testează posibilele reacții ale opiniei internaționale și, în același timp, se adresează unei părți din populațiile statelor vecine Ucrainei, în ideea de a-i apropia de Rusia", a spus analistul militar Răzvan Pantelimon la Antena 3.
Update 28 iulie, ora 08:30 Administrația președintelui american Joe Biden a decis să-l ofere la schimb pe Viktor Bout pentru doi americani deținuți de Rusia, Brittney Griner și Paul Whelan.
Informația este transmisă de CNN.
Supranumit "negustorul morții", Bout (foto următoare, stânga) este un fost un traficant de arme rus care ispășește o pedeapsă de 25 de ani de închisoare în SUA.
El a fost condamnat în 2011.
Activitatea sa a fost atât de proeminentă, încât a inspirat un film artistic produs la Hollywood, lansat în 2005, cu Nicholas Cage în rolul lui Bout.
Secretarul de stat Antony Blinken a anunțat, miercuri, că oficiali de la Washington i-au prezentat Moscovei o "propunere substanțială" cu mai multe săptămâni în urmă pentru Whelan și Griner, despre care SUA susține că sunt închiși pe nedrept.
Blinken nu a confirmat direct că Bout a făcut parte din înțelegere, arătând că nu poate dezvălui niciunul dintre detaliile din propunerea pentru partea rusă.
Jucătoarea americană de baschet Brittney Griner (foto următoare, centru) este judecată în Rusia sub acuzația de trafic de droguri, după ce a fost arestată la un punct vamal în februarie.
Paul Whelan (foto următoare, dreapta) care are cetățenie americană, canadiană, britanică și irlandeză, a fost membru al Infanteriei Marine din SUA și este arestat în Rusia din decembrie 2018, notează CNN.
El a fost condamnat în iunie 2020 la 16 ani de închisoare pentru spionaj.
Update 28 iulie, ora 00:00 Moscova avertizează asupra consecințelor dacă Ucraina folosește arme fabricate de SUA împotriva teritoriului Rusiei
Moscova a avertizat asupra unor consecințe „mai mult decât grave” dacă Ucraina folosește sisteme de lansare multiplă de rachete fabricate din SUA sau alte arme cu rază lungă de acțiune furnizate de NATO împotriva teritoriului rus, potrivit oficialului rus Konstantin Gavrilov.
Gavrilov este șeful delegației ruse la discuțiile de la Viena pe probleme de securitate militară și controlul armelor.
„Dacă Forțele Armate ale Ucrainei folosesc MLRS american sau alte arme NATO cu rază lungă de acțiune împotriva teritoriului rus, consecințele vor fi mai mult decât grave”, a spus Gavrilov, potrivit unui comunicat publicat de Ministerul rus de Externe.
„O creștere a transferului de arme occidentale la Kiev ar putea forța Federația Rusă să treacă la reacții mai dure”, a spus el.
Gavrilov a mai spus că toate obiectivele principale stabilite de președintele Vladimir Putin vor fi îndeplinite în Ucraina și a îndemnat guvernele occidentale să asculte preocupările Rusiei.
Război în Ucraina, 27 iulie | A fost inaugurat la Istanbul centrul de coordonare a exporturilor de cereale ucrainene
Război în Ucraina, 26 iulie | Putin și Erdogan vor purta discuții la Soci | Schroeder este la Moscova pentru discuţii despre gaz
Război în Ucraina, 25 iulie | Război în Ucraina, ziua 152 | Germania acuză Rusia că recurge la "pretexte" pentru a forța Occidentul să nu mai susțină Ucraina
Război în Ucraina, 24 iulie | Soarta acordului de la Istanbul, după bombardamentele Rusiei la Odesa
Război în Ucraina, 23 iulie | După ce și-a trimis ministrul de externe după gaze, la Moscova, premierul maghiar Viktor Orban a aflat cum se va încheia războiul din Ucraina