![printul mostenitor al arabiei saudite mohammed bin salman se teme ca ar putea fi asasinat din cauza negocierilor cu israelul printul mostenitor al arabiei saudite mohammed bin salman se teme ca ar putea fi asasinat din cauza negocierilor cu israelul](https://www.antena3.ro/thumbs/landscape/2024/08/15/printul-mostenitor-al-arabiei-saudite-mohammed-bin-salman-se-teme-ca-ar-putea-fi-asasinat-din-cauza-negocierilor-cu-israelul-917737.webp)
Economia Greciei va rămâne în recesiune şi anul următor, pentru al şaptelea an consecutiv, iar şomajul va atinge un nou record, de 28,5%, estimează agenţia de rating Standard & Poor's (S&P), citată de cotidianul Kathimerini, conform Mediafax.
Astfel, S&P se aşteaptă la o scădere a PIB cu 1% anul următor. Agenţia a confirmat ratingul ţării la "B-".
Nivelul ridicat al datoriei, precum şi riscurile de instabilitate politică şi socială sunt principalii factori care au determinat o poziţie mai precaută a analiştilor S&P.
Fundamentele economiei Greciei s-au îmbunătăţit, dacă este luat în calcul deficitul de cont curent redus, ajustarea bugetară şi creşterea competitivităţii. De asemenea, partenerii europeni ai ţării sunt decişi să păstreze Grecia în zona euro, notează agenţia de rating.
Pe de altă parte datoria guvernamentală şi cea externă a economiei rămân uriaşe, iar provocările economice şi politice dificile. Agenţia este îngrijorată şi de impactul social al recesiunii prelungite.
S&P estimează o contracţie a PIB de 1% anul următor, faţă de o scădere de 4% în acest an. Prognoza agenţiei contrastează cu aşteptările guvernului elen şi creditorilor internaţionali, care estimează revenirea economiei pe creştere anul următor.
Grecia se află în al şaselea an de recesiune, după ce criza financiară a lovit puternic capacitatea statului de a-şi refinanţa pe piaţa internaţională datoriile foarte ridicate, în timp ce pachetele de împrumuturi de la statele zonei euro şi FMI, folosite ca alternativă, au fost condiţionate de măsuri dure de austeritate, cu impact imediat negativ asupra economiei.
Ţările din zona euro şi FMI au pus la dispoziţia guvernului de la Atena, începând din mai 2010, două pachete de împrumuturi externe, totalizând 240 de miliarde de euro.