![prof dr vlad ciurea a explicat care este speranta de recuperare dupa un traumatism cranio cerebral prof dr vlad ciurea a explicat care este speranta de recuperare dupa un traumatism cranio cerebral](https://www.antena3.ro/thumbs/landscape/2024/08/30/prof-dr-vlad-ciurea-a-explicat-care-este-speranta-de-recuperare-dupa-un-traumatism-cranio-cerebral-920295.webp)
Mediatizarea cazurilor de erori medicale sau anchetare a medicilor poate avea multiple efecte negative asupra percepției publice și asupra sistemului de sănătate în ansamblu. Aceste efecte se pot manifesta pe termen scurt, mediu și lung. Cum să avem încredere din nou în medicii din România a explicat psihologul Yolanda Crețescu, în exclusivitate la rubrica Sfat de Sănătate, de la Antena 3 CNN.
”Aceste incidente sunt ale unor oameni, și nu reprezintă în totalitate o breaslă, o breaslă a medicilor sau o breaslă a profesorilor. Este cumva o eroare de comunicare în care nu ne uităm la comportamentele deviante ale unei persoane ci etichetăm un întreg sistem, un sistem medical sau un sistem educațional. Efectele, pe termen scurt, mediu și lung, ele există. Nu sunt primele incidente, numai că avem nevoie să conștientizăm și să ne păstrăm gândirea critică atunci când suntem în fața unor astfel de știri și unor astfel de evenimente. Pentru că pe termen scurt, așa cum s-a și văzut, pot fi evitate anumite spitale, anumite școli, anumite facultăți care, imediat, ca efect, duc la această agravare a simptomatologiei sau agravare a diagnosticului. Pentru că evităm o anumită zonă și o supraaglomerăm pe alta”, explică psihologul Yolanda Crețescu.
”Este un lucru greșit să ne pierdem încrederea în medicină”
”Este un lucru greșit, pentru că a ne pierde încrederea în medicină, a ne pierde încrederea în tratamentele recomandate de studii medicale, nu fac decât rău individual, familial și apoi social. A ne duce către medicație alternativă sau a ne duce către alte forme de diagnostic, care sunt nerecomandate medical, cu siguranță că vor duce la efecte negative. Apoi, la nivel să spunem global, putem vedea pe termen mediu, bineînțeles, o pierdere a încrederii în sistemul medical, și astfel o populație care nu mai folosește prevenția și intervenția imediată, dar și o migrare a medicilor atât din meseria pe care și-au ales-o, cât și din arealul în care își dezvoltă activitatea. Vedem oricum, o migrație a specialiștilor din România. Așadar, e important să facem diferențierea și să vedem dacă prin aceste exemple mediatice noi creăm o conștientizare sau efectul este unul negativ”, a mai spus specialistul.
”Ce se întâmplă cu tinerii care își propun să se facă în viitor medici”
Din păcate, asta nu afectează doar medicii, ci și tinerii care se gândesc la o carieră medicală.
”Ce se întâmplă cu tinerii care astăzi își propun să se facă în viitor medici? Se mai fac? Se mai duc la o anumită universitate în care, ipotetic, pentru că deocamdată, niciunul dintre noi, cu excepția celor care sunt implicați în anchetare, în cercetare, nu știm adevărul? Noi răspundem la social media, noi răspundem la comunicarea care, normal, este important să obțină cât mai multe like-uri, cât mai multe vizualizări. Dar cred că nu trebuie să ne pierdem această convingere, să vorbim despre noi și nu despre alții, dacă nu suntem în cunoștință de cauză”, spune Yolanda Crețescu.
”Trebuie să ne păstrăm logica”
Atunci când vine vorba despre recâștigarea încrederii, potrivit psihologului, trebuie să primeze ”gândirea critică și obiectivitatea”. ”Cu siguranță, fiecare dintre noi am avut în proximitatea noastră și situații în care medicii ne-au salvat viața. Ce facem cu acelea? Avem încredere să consultăm și să rămânem pe monitorizare în momentul în care suntem însărcinate sau să ne ducem copiii la vaccin sau să avem încredere când, de exemplu, avem o peritonită. Te duci la acel spital și îți pui viața în mâinile acelui medic, de la anestezie până la operație... Da, deci există. Dacă ne uităm la efectul benefic al întregului sistem medical, de la Hipocrate încoace, înțelegem care este beneficiul medicinei. Și atunci gândirea critică, cât de mult, ce valoare de adevăr are să pun această etichetă, o greșeală a unui om ipotetică, la un întreg sistem? Și atunci cumva putem să fim prezenți, să ne informăm, dar să ne păstrăm logica și să ne păstrăm deciziile sănătoase pentru noi”, este de părere psihologul.
”Noi suntem obișnuiți să ne fie rău”
”Dacă ne aplecăm către această informație, va trebui un pic să știm mai multe lucruri. Care este posibilitatea unei instituții publice să dea afară un om care are un comportament nepotrivit până la un comportament deviant? Răspunsul este că nu are posibilitatea. Care este responsabilitatea profesională a unui individ și ce se poate face de către sistem într-o astfel de situație? Cum putem proteja victimele? Le putem proteja? Oare avem un astfel de sistem care să poată să primească un astfel de caz real, să fie protejat? Și atunci bineînțeles că victimele ajung să evite să își ia măsurile legale în ceea ce le privește. Și mai este ceva istoric, noi suntem obișnuiți să fie rău. Reacționăm la impuls. Asta nu înseamnă că aceste lucruri grave, dacă se vor dovedi a fi grave, nu trebuiesc înlăturate. Dar pentru asta este nevoie, cred, să reformăm întregul sistem și sistemul este făcut de oameni. Deci este nevoie să ne reformăm mentalitatea și modul în care abordăm noi situațiile”, a concluzionat psihologul Yolanda Crețescu în exlcusivitate la rubrica Sfat de Sănătate de la Antena 3 CNN.