![coca cola lanseaza o noua bautura cu aroma de oreo parerile fanilor sunt impartite coca cola lanseaza o noua bautura cu aroma de oreo parerile fanilor sunt impartite](https://www.antena3.ro/thumbs/landscape/2024/08/14/coca-cola-lanseaza-o-noua-bautura-cu-aroma-de-oreo-parerile-fanilor-sunt-impartite-917703.webp)
Posibila intrare a Greciei în incapacitate de plată ne aduce aminte de o serie de falimente ce au avut loc de-a lungul ultimului secol. Germania şi Marea Britanie sunt doar câteva exemple însă, din păcate, nici România nu a fost departe de faliment.
Germania a fost condamnată de două ori la faliment în ultima sută de ani. Învinsă în Primul Război Mondial, această ţară avea de plată despăgubiri de război cu mult peste valoarea de piaţă a tuturor activelor pe care le deţinea. Al doilea episod a fost după cel de-al Doilea Război, când întreaga structură industrială a fost pusă la pământ.
Nici Marea Britanie nu a scăpat de problemele financiare. Tot în Al Doilea Război Mondial, nu a mai putut plăti ultima tranşă a unui împrumut de 4,34 de miliarde de dolari luat de la Statele Unite. Poate că suma nu vi se pare prea mare, însă reprezenta de două ori PIB-ul Angliei de la acea vreme.
Şi România a fost pe punctul de a intra în incapacitate de plată. În 1999, leul s-a depreciat puternic în raport cu dolarul, iar autorităţile au fost nevoite să ceară sprijinul Fondului Monetar Internaţional (FMI) şi al Băncii Mondiale.
Doi ani mai târziu, problemele s-au mutat în Moldova. Vecinii de peste Prut nu au mai putut răscumpăra obligaţiuni în valoare de 145 de milioane de dolari şi au intrat în incapacitate de plată.
Pe lista economiilor falimentare este tot mai probabil să se adauge Grecia. Aceasta face eforturi disperate pentru a obţine sprijinul internaţional, ca să-şi poată acoperi cheltuielile. Pentru a scăpa de probleme, consultanţii germani ai Guvernului de la Berlin spun că ar trebui să includă toate activele publice într-o structură pe care să o vândă unei instituţii europene pentru 125 de miliarde de euro. Doar aşa ar putea să-şi reducă nivelul de îndatorare de la 145 la 88% din PIB.