![europarlamentarii pnl cer comisiei europene bani pentru fermierii romani afectati de seceta europarlamentarii pnl cer comisiei europene bani pentru fermierii romani afectati de seceta](https://www.antena3.ro/thumbs/landscape/2024/08/12/europarlamentarii-pnl-cer-comisiei-europene-bani-pentru-fermierii-romani-afectati-de-seceta-917162.webp)
Este concluzia Eurobarometrului publicat luni.
Mai mult de 9 din 10 respondenți consideră că schimbările climatice sunt o problemă gravă (93 %), iar aproape 8 din 10 (78 %) - că reprezintă o problemă foarte gravă.
Atunci când li s-a cerut să spună care este problema cea mai gravă cu care ne confruntăm în prezent la scară planetară, peste un sfert (29 %) dintre respondenți au indicat fie schimbările climatice (18 %), fie deteriorarea mediului natural (7 %), fie problemele de sănătate legate de poluare (4 %).
9 din 10 europeni vor reducerea la minim a gazelor cu efect de seră
În ceea ce privește soluțiile potențiale, 9 din 10 europeni (90 %) sunt de părere că emisiile de gaze cu efect de seră ar trebui reduse la minimum, iar celelalte tipuri de emisii ar trebui compensate astfel încât Europa să poată deveni neutră din punct de vedere al climei până în 2050.
Aproape 9 din 10 europeni (87 %) consideră că este important ca UE să stabilească ținte ambițioase în ceea ce privește sporirea utilizării energiei din surse regenerabile și același procentaj crede că e important ca UE să acorde sprijin țărilor pentru îmbunătățirea eficienței energetice.
"În ciuda pandemiei și a dificultăților economice cu care se confruntă europenii, susținerea publică pentru întreprinderea de acțiuni în domeniul climei este în continuare la cote înalte.
Europenii își dau seama de riscurile pe termen lung pe care le reprezintă criza climatică și a biodiversității și așteaptă acțiuni concrete în acest sens din partea industriei, a guvernelor și a Uniunii Europene. Cifrele din sondajul Eurobarometru constituie un apel la acțiune lansat politicienilor și întreprinderilor.
Pentru Comisia Europeană, ele reprezintă un stimulent suplimentar de a definitiva pachetul legislativ privind ajustarea obiectivului de reducere a emisiilor la 55 % („Pregătiți pentru 55”), pachet pe care îl vom prezenta spre sfârșitul lunii și grație căruia avem încredere că vom putea atinge obiectivele climatice pe care ni le-am propus", a declarat Frans Timmermans, vicepreședintele executiv pentru Pactul verde european.
Cetățenii UE vor ca guvernele naționale, companiile și Uniunea Europeană să acționeze
La întrebarea "cine trebuie să ia măsuri pentru a combate schimbările climatice", cetățenii au invocat în acest sens responsabilitatea guvernelor naționale (63 %), a întreprinderilor și a industriei (58 %) și a UE (57 %).
Peste 8 din 10 europeni (81 %) sunt de acord că energiile curate ar trebui să beneficieze de un sprijin financiar public sporit, chiar dacă acest lucru conduce la o reducere a subvențiilor pentru combustibilii fosili.
Trei sferturi din europeni (75 %) consideră că investițiile în redresarea economică ar trebui să fie direcționate în principal către noua economie verde.
7 din 10 europeni spun că daunele produse de schimbările climatice costă mai mult decât tranziția la energia verde
Aproape 8 din 10 europeni (78 %) împărtășesc opinia că acțiunile climatice vor fi un motor al inovării, iar grație inovării, întreprinderile europene vor fi mai competitive.
Aproape 8 din 10 europeni (78 %) sunt de părere că promovarea expertizei UE în domeniul tehnologiilor curate în relația cu țările din afara UE poate contribui la crearea de noi locuri de muncă în UE.
Iar peste 7 din 10 europeni (74 %) sunt de acord că daunele cauzate de schimbările climatice sunt însoțite de costuri mult mai mari decât investițiile de care este nevoie pentru tranziția verde.
Eurobarometru, date tehnice
La sondajul Eurobarometru special 513 privind schimbările climatice au participat 26 669 de cetățeni din diferite categorii sociale și demografice, din toate cele 27 de state membre ale UE.
Sondajul s-a desfășurat în perioada 15 martie–14 aprilie 2021.
De fiecare dată când a fost posibil, s-au derulat interviuri față în față, însă unii respondenți au răspuns la întrebări online, date fiind restricțiile legate de pandemia de COVID-19.