![dr radu tincu despre medicina defensiva este extrem de nociva si duce la migratia fortei de munca dr radu tincu despre medicina defensiva este extrem de nociva si duce la migratia fortei de munca](https://www.antena3.ro/thumbs/landscape/2024/08/14/dr-radu-tincu-despre-medicina-defensiva-este-extrem-de-nociva-si-duce-la-migratia-fortei-de-munca-917734.webp)
Cele două fabrici de zahăr din România au o mare problemă acum: au dispărut fermierii care cultiva sfecla. Oamenii s-au adaptat în anii trecuţi, atunci când şi-au dat seama că nu mai au unde să îşi vândă marfa, aşa că au renunţat la această cultură.
În acest moment, se foloseşte materie primă sau chiar se ambalează zahăr din Republica Moldova sau Ucraina. Guvernanții au reluat subiectul producției de sfeclă în România, pe agenda publică, dat fiind faptul că prețul bunurilor de consum a crescut din cauza războiului din Ucraina.
Fermierii care cultivau anual zeci sau chiar sute de hectare cu sfeclă, erau încurajați și de subvenția acordată de Uniunea Europeană: peste 800 de euro la hectar; una din cele mai mari din domeniul agricol. Numai că şi-au făcut calculele şi au realizat că e posibil să nu îşi mai vândă marfa, aşa că au schimbat culturile.
Acum se încearcă revitalizarea acestui domeniu. Asociația Cultivatorilor de Sfeclă de Zahăr, formată din aproximativ 300 de fermieri din județele Mureș, Cluj, Sibiu, Alba, Bistrița-Năsăud, Hunedoara, Harghita, Covasna și Brașov, susține că acum, după preluarea fabricii de zahăr din Luduş de către doi antreprenori români, salvarea societății depinde exclusiv de fermieri și a făcut un apel la aceștia să înceapă să cultive din nou sfeclă de zahăr.
Fabrica de zahăr de la Bod a anunțat în luna noiembrie că ar intenționa să reia producția din sfeclă de zahăr cultivată de fermieri români. Prima întâlnire cu aceştia a avut loc luna trecută pentru a stabili ce cantități de sfeclă pot fi produse la anul și în ce condiții vor putea colabora.