![dr radu tincu despre medicina defensiva este extrem de nociva si duce la migratia fortei de munca dr radu tincu despre medicina defensiva este extrem de nociva si duce la migratia fortei de munca](https://www.antena3.ro/thumbs/landscape/2024/08/14/dr-radu-tincu-despre-medicina-defensiva-este-extrem-de-nociva-si-duce-la-migratia-fortei-de-munca-917734.webp)
Viorel Hrebenciuc, fost lider PSD, a povestit, la audierea din comisia parlamentară de anchetă privind alegerile prezidenţiale din 2009, episodul votului din diaspora, extrem de contestat după câștigarea alegerilor de către Traian Băsescu, la acea vreme.
Hrebenciuc a arătat că au fost stabilite 18 mii de secții de votare „din rațiuni de economie”, după calcule făcute de specialiști care au arătat că numărul maxim de voturi într-o secție de votare ar fi fost de 1050, în condițiile în care s-ar fi votat fără oprire.
Despre diaspora
”Am cerut colegului să imi dea lista secțiilor de vot din diaspora în ordinea descrescătoare a nr de alegători. Erau 147 de secții de vot. Surpriza mea a fost că cea din Paris avea 3785 de alegători, în contextul în care în diaspora alegătorii trebuiau să mai completeze o declarație pe proprie răspundere că nu au votat și în altă parte.
Nu numai Parisul este problema. Plecând de la premisa că tot ce e peste 1050 poate fi supus suspiciunii, în Irlanda, la o secție de vot au votat 2342 de oameni. În Anglia, la două secții de vot au fost peste 2000 de alegători. Restul de secții de vot au avut cifre normale.
De la Anglia trecem la Spania şi vedem că sunt peste 10 secţii de vot în care au votat peste 2.300 de oameni, deci dublu decât ar fi fost normal. Curios este că la aceste secţii sunt şi secţii alăturate, deci practic iar un motiv în plus de suspiciune. În Italia, de asemenea, peste 10 secţii de vot care au peste 2.000 de alegători. La Chişinău sunt patru sau cinci secţii care au de asemenea peste 2.000 de alegători. Şi acum dumneavoastră trebuie să judecaţi în comisie cum s-a putut. (...) Problema e cum au reuşit să voteze în acele secţii mult mai mulţi oameni decât puteau să voteze în mod normal, cifra maximă fiind 1.050", a spus Hrebenciuc.
Despre ”noaptea generalilor”
„Eu nu consider că o persoană este egală cu instituția respectivă. În întâlnirea din sufrageria domnului Oprea nu văd nimic ilegal în ea. Cel mult, pot să am dubii asupra moralității ei. Pe de altă parte, vorbind la telefon din acea sufragerie nu aveau cum să fi influențat numărătoarea voturilor. La ora respectivă chiar nu mai aveai ce să faci”, a spus Viorel Hrebenciuc.
Primii audiaţi în cadrul comisiei au fost jurnalistul Dan Andronic şi vicepreşedintele AEP Marian Muhuleţ.
Andronic a declarat, după întâlnirea cu parlamentarii, că a fost chemat acasă la Gabriel Oprea, în noaptea alegerilor prezidenţiale din 2009, pentru a da un sfat în calitate de fost jurnalist şi consultant politic, situaţia sa contractuală cu fostul candidat Traian Băsescu încetând de fapt tot atunci.
Totodată, acesta a reafirmat că nu poate să "pună degetul cu precizie" pe faptul că cei care s-au aflat acasă la Gabriel Oprea în acea noapte, printre care Laura Codruţa Kovesi, George Maior, Vasile Dîncu, Florian Coldea, ar fi acţionat pentru a modifica rezultatul alegerilor prezidenţiale.
La rândul său, Marian Muhuleţ a afirmat în cadrul comisiei că arhiva Biroului Electoral Central privind alegerile prezidenţiale din 2009 se regăseşte la Autoritatea Electorală Permanentă, adăugând că s-au predat pentru topire doar "buletinele de vot nule şi tabelele şi listele electorale pentru verificarea de vot multiplu".