![cum explica bolos faptul ca salariul mediu net al bugetarilor e cu 2000 de lei mai mare decat cel pe economie cum explica bolos faptul ca salariul mediu net al bugetarilor e cu 2000 de lei mai mare decat cel pe economie](https://www.antena3.ro/thumbs/landscape/2024/08/14/cum-explica-bolos-faptul-ca-salariul-mediu-net-al-bugetarilor-e-cu-2000-de-lei-mai-mare-decat-cel-pe-economie-917696.webp)
Bulgaria şi România aveau anul trecut cele mai slabe sisteme feroviare din Europa, conform indicelui 2017 European Railway Performance (RPI), publicat de firma de consultanţă Boston Consulting Group (BCG), transmit site-ul swissinfo.ch şi Xinhua.
Elveţia a avut şi anul trecut cel mai bun sistem feroviar european, la fel ca şi în 2012 şi în 2015, când au fost publicate precedentele rapoarte dedicate căilor ferate din Europa.
"Elveţia foloseşte intensiv sistemul de cale ferată, în special pentru traficul de pasageri. De asemenea are un rating bun la calitatea serviciilor un calificativ foarte bun pentru siguranţă", se arată în raportul BCG.
Ratingurile sunt de la 1 la 10 puncte. La categoria "cel puţin şase puncte din zece" sunt cele mai bune sisteme feroviare europene: Elveţia (7,2 puncte), Danemarca (6,8 puncte), Finlanda (6,6 puncte), Austria şi Germania (ambele cu 6,1 puncte), Suedia şi Franţa (ambele cu şase puncte).
În grupa de mijloc, categoria "4,5 - 6 puncte", se află: Marea Britanie (5,4 puncte), Olanda (5,3 puncte), Luxemburg (5,2 puncte), Spania şi Cehia (cinci puncte), Norvegia (4,9 puncte), Belgia (4,6 puncte) şi Italia (4,5 puncte).
Sub 4,5 puncte sunt cele mai slabe sisteme feroviare europene: Lituania, Irlanda şi Slovenia (toate cu 3,9 puncte), Ungaria (3,5 puncte), Letonia (3,4 puncte), Slovacia (3,2 puncte), Polonia (trei puncte), Portugalia (2,4 puncte), România şi Bulgaria (ambele cu 1,9 puncte).
Raportul BCG pe 2017 ia în considerare trei componente cheie ale performanţei sistemului feroviar european: intensitatea utilizării, calitatea serviciilor şi siguranţa.
Raportul arată că performanţa per ansamblu a sistemului feroviar este în mod specific corelată cu nivelul costului public, definit ca suma subvenţiilor şi a investiţiilor publice în căile ferate.
Studiul pe 2017 arată întărirea corelaţiei în timp: cu cât o ţară îşi majorează investiţiile în sistemul său feroviar, cu atât mai mult se îmbunătăţeşte performanţa sistemului.