![bolnavii cu insuficienta renala cronica vor avea acces la medicamente specifice in cadrul unui program derulat la nivel national bolnavii cu insuficienta renala cronica vor avea acces la medicamente specifice in cadrul unui program derulat la nivel national](https://www.antena3.ro/thumbs/landscape/2024/08/14/bolnavii-cu-insuficienta-renala-cronica-vor-avea-acces-la-medicamente-specifice-in-cadrul-unui-program-derulat-la-nivel-national-917695.webp)
Dintre aceştia, 71,1% urmează un regim legat de consumul redus de sare, 62,2% urmează un regim legat de consumul de grăsimi, 51,2% urmează un regim legat de consumul de zahăr, 24,5% au apelat la un regim alimentar legat de consumul de calorii.
Ponderea populaţiei de sex feminin care urmează un regim alimentar (9,8%) este mai mare decât cea a populaţiei de sex masculin (6,8%).
Câţi dintre români mănâncă sănătos
În cazul populaţiei din mediul rural se remarcă o pondere mai ridicată, faţă de cea din mediul urban, a regimului legat de consumul de sare (72,8 faţă de 69,9% în mediul urban), iar în cazul populaţiei din mediul urban se remarcă un regim sporit al numărului de calorii consumate (28,0% faţă de 19,6% în mediul rural) şi a consumului de zahăr (53,0% faţă de 48,5% în mediul rural).
Speranța de viață în România, una dintre cele mai mici din Europa
Speranța de viață în România a crescut cu peste patru ani între 2000 și 2019, dar a scăzut temporar cu 1,4 ani în 2020 din cauza impactului pandemiei de COVID-19.
Ţara noastră se află în grupul ţărilor cu cele mai mici valori a speranţei de viaţă la naştere din UE-27 (75,9 ani) în anul 2018, valori mai mici înregistrându-se în Letonia, Lituania şi Bulgaria.
Între ţările cu cea mai mare speranţă de viaţă din Uniunea Europeană se numără Spania (83,5 ani), Italia (83,4 ani), Franţa şi Cipru (82,9 ani).