![bolnavii cu insuficienta renala cronica vor avea acces la medicamente specifice in cadrul unui program derulat la nivel national bolnavii cu insuficienta renala cronica vor avea acces la medicamente specifice in cadrul unui program derulat la nivel national](https://www.antena3.ro/thumbs/landscape/2024/08/14/bolnavii-cu-insuficienta-renala-cronica-vor-avea-acces-la-medicamente-specifice-in-cadrul-unui-program-derulat-la-nivel-national-917695.webp)
Migrenele pot reprezenta un indiciu al unor afecţiuni cardiace subiacente, conform unei cercetări desfăşurate pe parcursul a 19 ani, care a implicat peste o jumătate de milion de persoane, citată miercuri de Press Association.
Studiul, la care au luat parte atât pacienţi care au fost diagnosticaţi cu migrenă cât şi persoane care nu au raportat prezenţa cefaleei, a identificat o asociere între acest simptom şi existenţa unor probleme cardiovasculare. Printre acestea s-au evidenţiat atacuri de cord, accidente vasculare cerebrale, cheaguri de sânge şi aritmie, potrivit concluziilor publicate în British Medical Journal (BMJ).
În cadrul cercetării s-a descoperit că subiecţii din grupul cu migrene aveau un risc mai mare de atac de cord (25 la 1.000 de persoane) în comparaţie cu cei care nu au raportat dureri de cap (17 la 1.000 de persoane).
Circa 45 din 1.000 de persoane afectate de migrene se confruntaseră de asemenea cu o formă comună de accident vascular cerebral, în comparaţie 25 din 1.000 de persoane din rândul celor care nu au raportat cefalee.
În plus, numărul cazurilor de accidente vasculare cerebrale asociate hemoragiilor a fost mai mare în cadrul cohortei cu migrene (11 în comparaţie cu 6 la o mie de persoane), în timp ce 13 subiecţi din 1.000 în comparaţie cu 11 din 1.000 au fost afectaţi de boală arterială periferică.
Studiul a identificat de asemenea un risc mai mare de apariţie a unui simptom asociat cu tromboza venoasă profundă (27 din 1.000 de subiecţi cu migrene în comparaţie cu 18 din 1.000 de persoane fără acest simptom), dar şi de ritm cardiac rapid anormal (47 în comparaţie cu 34).
Datele utilizate în cadrul acestui studiu au fost prelevate de echipa de oameni de ştiinţă din Danemarca şi Statele Unite în perioada 1995 - 2013.
Cercetătorii au comparat date de la peste 51.000 de persoane diagnosticate cu migrenă cu informaţii de la mai bine de 510.000 de subiecţi care nu prezentau această problemă.
Vârsta medie a pacienţilor diagnosticaţi cu migrene a fost de 35 de ani, 71% dintre aceştia fiind de sex feminin.
''În cadrul acestui studiu de cohortă la nivel naţional migrena a fost asociată cu o creştere a riscului de boli cardiovasculare'', se arată în raport.
''Acest lucru sugerează că migrena ar trebui considerată un factor de risc considerabil şi persistent pentru majoritatea afecţiunilor cardiovasculare, atât în cazul bărbaţilor cât şi al femeilor'', se menţionează în studiu.
Migrenele sunt caracterizate de o durere de cap intensă, pulsatilă, sensibilitate la lumină şi zgomot, greaţă, vomă, nivel scăzut de energie şi tulburări vizuale. Astfel de atacuri pot dura între patru şi 72 de ore.
Doar în Marea Britanie, în fiecare an peste 8,5 milioane de locuitori se confruntă cu migrene, o cifră mai mare decât cea a persoanelor afectate de astm, diabet şi epilepsie la un loc, precizează sursa citată.