![colegiul medicilor cere cnas alocarea unui buget mai mare pentru ati care sunt costurile pentru un pacient colegiul medicilor cere cnas alocarea unui buget mai mare pentru ati care sunt costurile pentru un pacient](https://www.antena3.ro/thumbs/landscape/2024/08/15/colegiul-medicilor-cere-cnas-alocarea-unui-buget-mai-mare-pentru-ati-care-sunt-costurile-pentru-un-pacient-917742.webp)
Studiul efectuat pe aproape 500.000 de adulţi cu vârste cuprinse între 38 şi 73 de ani a constatat că atât somnul prea mult, cât şi cel prea puţin somnul au fost asociate cu performanţe cognitive şi sănătate mintală mai slabe, inclusiv anxietate şi depresie.
O cantitate constantă de somn a părut, de asemenea, să fie benefică. Prof. Barbara Sahakian, de la departamentul de psihiatrie al Universităţii Cambridge, a declarat: „Pentru fiecare oră care se îndepărtează de şapte ore, starea de sănătate se înrăutăţeşte.
Este foarte clar că procesele care au loc în creierul nostru în timpul somnului sunt foarte importante pentru menţinerea sănătăţii noastre fizice şi mentale".
Ea a adăugat că un somn bun este important în toate etapele vieţii, dar mai ales pe măsură ce oamenii îmbătrânesc. „Cred că este la fel de important ca exerciţiile fizice".
Un motiv posibil pentru legătura dintre somnul insuficient şi declinul cognitiv poate fi perturbarea somnului cu unde lente, sau profund, care s-a dovedit a fi important pentru consolidarea memoriei.
Lipsa somnului profund ar putea, de asemenea, să împiedice creierul să elimine toxinele în mod eficient, potrivit The Guardian. Studiul, care a folosit date de la UK Biobank, a inclus imagini ale creierului şi date genetice pentru aproape 40.000 de participanţi.
Acesta a constatat că zona creierului cea mai afectată de somn a fost regiunea care conţine hipocampul, centrul de memorie al creierului, un somn prea mult sau prea puţin fiind legat de un volum mai mic al creierului.
Analiza a constatat că persoanele care dormeau şapte ore pe noapte au obţinut cele mai bune rezultate, în medie, la testele cognitive privind viteza de procesare, atenţia vizuală, memoria şi abilităţile de rezolvare a problemelor.
Cu toate acestea, lucrarea nu a putut dovedi o relaţie de cauzalitate, iar legătura dintre somn şi unele tulburări cerebrale este complexă. De exemplu, modelele neobişnuite de somn şi insomnia sunt un simptom comun la persoanele cu demenţă.
Oamenii de ştiinţă sunt mai puţin lămuriţi cu privire la motivul pentru care petrecerea a opt sau mai multe ore în pat ar putea cauza probleme. O explicaţie este că persoanele care au un somn de proastă calitate, perturbat, au tendinţa de a petrece mai mult timp dormind - sau încercând să doarmă - pentru că se simt obosiţi.
„Nu înţelegem cu adevărat de ce dormitul mai mult timp ar fi o problemă", a spus Sahakian, potrivit Mediafax.
Prof. Jianfeng Feng, de la Universitatea Fudan din Shanghai, a declarat: „Deşi nu putem spune în mod concludent că prea puţin sau prea mult somn cauzează probleme cognitive, analiza noastră care priveşte indivizii pe o perioadă mai lungă de timp pare să susţină această idee.
Motivele pentru care persoanele în vârstă au un somn mai slab par a fi complexe, influenţate de o combinaţie între constituţia noastră genetică şi structura creierului nostru”. Cercetarea este publicată în revista Nature Aging