![dr radu tincu despre medicina defensiva este extrem de nociva si duce la migratia fortei de munca dr radu tincu despre medicina defensiva este extrem de nociva si duce la migratia fortei de munca](https://www.antena3.ro/thumbs/landscape/2024/08/14/dr-radu-tincu-despre-medicina-defensiva-este-extrem-de-nociva-si-duce-la-migratia-fortei-de-munca-917734.webp)
O singură ejaculare reprezintă necesarul de spermă cu care pot fi inseminate zece femei. Este ideea după care se ghidează Banca de spermă din cadrul Departamentului de Reproducere Umană Asistată al Spitalului Clinic "Prof. Dr. Panait Sârbu" din Capitală.
"Arhiva" în care se păstrează cantităţile de spermă ale donatorilor anonimi s-a înfiinţat în 1999, iar primul nou-născut din sperma unui bărbat necunoscut s-a născut la Chişinău, în anul 2000. Momentan, numărul anual al inseminărilor artificiale din sperma de la donatori este constant, respectiv aproape 200-300. Totuşi, numărul bărbaţilor care îşi donează sperma a scăzut aproape la jumătate faţă de acum doi ani, iar abia de anul trecut a început să se resimtă puternic.
Importăm spermă din Danemarca
"La început am avut cam 12-14 donatori de spermă pe lună, dar de la jumătatea anului trecut numărul lor a ajuns la aproape 8 bărbaţi. Actul lor este benevol, donatorii nu îşi iau bani, iar singurul lucru pe care îl oferim sunt analizele gratuite complete de sânge şi spermă, care costă în general mult şi pe care le facem obligatoriu pentru a vedea dacă donatorul este sănătos clinic, dacă nu are boli cu potenţial transmisibil şi dacă sperma lor este de calitate", explică Anca Moisă, medic ginecolog la Spitalul "Panait Sârbu" şi coordonatorul Băncii de spermă din Bucureşti.
"Momentan, din lipsă de donatori apelăm la Banca de Spermă din Danemarca, iar o inseminare o costă pe femeie 450 de lei. Înainte, când aveam donatorii noştri, însămânţarea costa 200 de lei", concluzionează medicul ginecolog pentru Antena3.ro.
La Banca de Spermă din Bucureşti apelează cupluri de toate condiţiile sociale, atât din mediul rural, cât şi urban, care au sau nu studii şi de orice etnie. După cum spune pentru Antena3.ro coordonatorul Băncii, "multe familii sunt de romi şi care cer din "arhivă" spermă din care să iasă copii blonzi cu ochi albaştri."
Se caută donatori cu spermă de calitate, care arată bine şi care au diploma de bac
Cuplurile în care bărbatul suferă de o patologie şi nu poate procrea apelează la inseminarea artificială, în cadrul căreia femeia este însămânţată cu sperma unui bărbat necunoscut şi care îi asigură o şansă de reuşită a sarcinii de 10-15 %.
Pentru ca donatorul să fie înscris în baza de date, concret pentru ca lui să i se recolteze sperma, el trebuie să îndeplinească câteva condiţii, pe lângă faptul ca analizele de sânge şi de spermă să-i iasă bine.
"În primul rând ancheta genetică să arate că nu există boli cu potenţial transmisibil, cum ar fi diabetul, miopia sau schizofenia, iar apoi analizele serologice şi spermograma trebuie să fie imaculate. Sângele nu trebuie să releve existenţa unor boli precum HIV, SIDA sau hepatită, iar sperma să fie de calitate, din care să se poată procrea, adică spermatozoizii să se mişte bine şi să fie mari. Apoi intervin condiţii de genul profilul fizic şi psihologic al bărbatului care donează. Se caută bărbaţi majori, dar care să nu depăşească vârsta de 40 de ani, pentru că odată cu vârsta cresc şi malformaţiile genetice, să fie de rasă caucaziană, armonios fizic, adică să nu fie şchiop, cocoşat, pitic şi să aibă diplomă de bac sau dacă are şi de facultate ori de master, cu atât mai bine", detaliază pentru Antena3.ro coordonatorul Băncii de Spermă.
Ea adaugă pentru Antena3.ro că, în lipsa unor teste de inteligenţă, Banca cere donatorilor diplomele de studii, dar şi pentru că atunci când un cuplu alege un donator, preferă ca acesta să aibă un anumit nivel de inteligenţă. De asemenea, Moisă mai spune pentru Antena3.ro că a avut cândva şi o cerere pentru rasă de culoare neagră, însă Banca nu au putut s-o onoreze, pentru că nu avea pe stoc asemenea spermă.
Sperma se obţine prin masturbare, iar apoi este congelată într-un mediu special până când este folosita la inseminare
Foarte mulţi bărbaţi care donează sunt studenţi şi vin din curiozitate, pentru a beneficia de analizele complexe gratuite şi pentru a observa dacă sperma lor este bună pentru procreere, după cum povesteşte Anca Moisă pentru Antena3.ro. De multe ori ei vin împreună cu prietenele lor.
Actul bărbaţilor care îşi scot sperma "pe piaţă? este benevol, însă ambele părţi, atât donatorii, cât şi cuplurile, încheie acorduri de confidenţialitate, prin care nici una dintre părţi nu cunoaşte detalii despre cealaltă.
"Sperma pe care ei o donează se obţine prin masturbare, într-o cameră separată de celelalte şi care este introdusă apoi într-un recipient steril. După ce se recoltează, sperma se congelează în azot lichid la o temperatură de -196 de grade Celsius, într-un mediu de cultură, adică este amestecată cu substanţe speciale şi menţinută în recipiente mari, de dimensiunea unor butoaie. Sperma poate sta congelată chiar zeci de ani, fără să implice schimbări în compoziţie", zice Moisă pentru Antena3.ro.
Ea mai spune pentru Antena3.ro că dintr-o ejaculare se pot lua aproape zece probe pentru inseminare, dar că, pe lângă analizele care se efetuează donatorului, se mai fac investigaţii medicale specifice şi cuplurilor, cum ar fi examene de secreţie vaginală sau de spermă ale bărbatului din cuplu şi din care să se observe dacă poate sau nu procrea.
Antena3.ro