![rugaciune grabnic ajutatoare boala deznadejde sfant mare tamaduitor rugaciune grabnic ajutatoare boala deznadejde sfant mare tamaduitor](https://www.antena3.ro/thumbs/landscape/2024/04/05/rugaciune-grabnic-ajutatoare-boala-deznadejde-sfant-mare-tamaduitor-895456.webp)
Sărbătoarea Floriilor amintește de intrarea Mântuitorului Iisus Hristos în Ierusalim, fiind primit cu mare bucurie de oamenii care țineau în mâini ramuri de finic.
Intrarea Domnului în Ierusalim mai este cunoscută și ca "Duminica Floriilor”, având loc cu o săptămână înaintea Paștelui.
Deși oamenii l-au primit cu multă veselie, Iisus știa foarte bine ce avea să urmeze. După Duminica Floriilor începe Săptămâna Patimilor, când, în biserici, sunt ținute slujbele numite "Denii".
În Duminica Floriilor se mănâncă peşte, întrucât este zi cu dezlegare la peşte în Postul Mare.
![rugaciune grabnic ajutatoare boala deznadejde sfant mare tamaduitor rugaciune grabnic ajutatoare boala deznadejde sfant mare tamaduitor](https://www.antena3.ro/thumbs/landscape/2024/04/05/rugaciune-grabnic-ajutatoare-boala-deznadejde-sfant-mare-tamaduitor-895456.webp)
Tot în această zi sunt sărbătoriți și toți cei care au nume de floare, de aici și denumirea populară de "Florii".
În ziua de Florii, oamenii duc la biserică ramuri de salcie, care sunt sfințite și puse apoi la icoane și la pomii fructiferi, pentru a-i ajuta să rodească, sau la ușa casei, pentru a fi protejată tot anul.
Conform tradiţiei populare, ramurile ajută la tămăduirea bolilor, la belșug în gospodărie și sunt păstrate pe tot parcursul anului, până la următoarea sărbătoare de Florii.
În popor se spune că peștele consumat în această zi are puteri tămăduitoare, iar cine mănâncă se va lecui de orice boală.
Tradiţii şi obiceiuri de Florii, zi cu dezlegare la peşte
În ziua de Duminica Floriilor, se ţine o slujbă de Liturghie diferită de cea care se oficiază în celelalte duminici.
Tot de Florii, pe 28 aprilie, este bine ca fiecare credincios să se împărtăşească cu Trupul şi Sângele Domnului.
Oamenii adună crenguţe de salcie, pe care le duc la biserică pentru a fi sfinţite de preoţi, apoi le pun la icoane, ca să-i păzească pe toţi cei din casă de boli.
Salcia se mai pune la pomii fructiferi şi la vie, ca să rodească mai mult, sau la stupi, pentru a fi binecuvântate albinele.
Cei care cultivă cânepă caută să rupă ramuri de salcie cât mai lungi, ca să le crească înaltă cânepa.
Se mai spune că, în ziua de Florii, pe 28 aprilie, nu este bine să arunci ramurile de salcie uscate din casă până nu aduci unele proaspete, cu care să le înlocuieşti.
Cum va fi vremea de Florii, aşa va fi şi în ziua de Paşte, se spune în lumea satului.
Tot de Florii, gospodinele coc plăcinte pe care le dau de pomană săracilor. În ziua de Florii înfloresc urzicile, dar fără a fi bune de mâncat, semnificând şi apropierea sfârşitului Postului Paştelui. De aceea, sărbătoarea de Florii se mai numeşte şi “Nunta urzicilor”.
O altă tradiție spune că cine se spală în această zi pe cap trebuie să o facă doar cu apă descântată sau sfințită, altfel va albi peste noapte.