![obiceiuri populare si superstitii de sf maria mare scoase la lumina de arhivele nationale de ce se adunau castravetii ingalbeniti obiceiuri populare si superstitii de sf maria mare scoase la lumina de arhivele nationale de ce se adunau castravetii ingalbeniti](https://www.antena3.ro/thumbs/landscape/2024/08/14/obiceiuri-populare-si-superstitii-de-sf-maria-mare-scoase-la-lumina-de-arhivele-nationale-de-ce-se-adunau-castravetii-ingalbeniti-917609.webp)
Sfântul Cuvios Ioan Scărarul este pomenit în calendarul creștin ortodox la 30 martie, potrivit agerpres.ro.
Era originar din Palestina și după mărturiile patristice, a trăit între anii 578-649. Atras de carte, a ajuns la numai 16 ani foarte bun cunoscător al învățăturii creștine dar și al științelor profane, ceea ce arată că Sfântul Ioan Scărarul provenea dintr-o familie cu multă avere, care își putea permite să plătească aceste studii.
De la această vârstă a ales însă calea monahală, la 20 ani fiind călugărit în Mănăstirea Sinai. După 19 ani petrecuți sub îndrumarea unui părinte deosebit, Martirie, Ioan a petrecut alți 21 ani în pustnicie, la mica distanță de mănăstire, pustiul Tola devenind casa sa.
A avut de înfruntat multe ispite, unele venind chiar de la frații săi din mănăstire, care l-au acuzat că vorbește prea mult, pentru a fi lăudat de oameni. Din acest motiv, Sfântul Ioan și-a impus un an de tăcere absolută, revenind la cuvântările sale alese numai după îndelungate stăruințe ale obștii din Sinai și ale altor credincioși creștini care-l cunoșteau.
Mai mult, a fost ales stareț al Mănăstirii Sinai.