![obiceiuri populare si superstitii de sf maria mare scoase la lumina de arhivele nationale de ce se adunau castravetii ingalbeniti obiceiuri populare si superstitii de sf maria mare scoase la lumina de arhivele nationale de ce se adunau castravetii ingalbeniti](https://www.antena3.ro/thumbs/landscape/2024/08/14/obiceiuri-populare-si-superstitii-de-sf-maria-mare-scoase-la-lumina-de-arhivele-nationale-de-ce-se-adunau-castravetii-ingalbeniti-917609.webp)
In urma cu cativa ani, adunarea episcopilor catolici din Franta a descoperit ca rugaciunea "Tatal nostru" a fost tradusa gresit.
Mai exact, versul "Si nu ne duce pe noi in ispita" a fost redat gresit.
Parintele Eugen Tanasescu a explicat pentru adevarul.ro de ce versul "Si nu ne duce pe noi in ispita" starneste discutii aprinse in Biserica Ortodoxa si cea Catolica.
Se pare ca acesta a fost tradus gresit si sugereaza ideea ca Dumnezeu i-ar duce pe oameni in ispita, ceea ce nu este adevarat. In consecinta, episcopii au aprobat reproducerea versetului biblic prin: "si nu ne lasa pe noi sa cadem in ispita".
Parintele Tanasescu spune ca termenul grecesc era „Şi nu ne duce pe noi în ispită“, iar Biblia românească respectă traducerea textului grec.
"Din expresia «Şi nu ne duce în ispită» nu trebuie înţeles că Dumnezeu ar fi generatorul ispitei. Scriptura spune că Dumnezeu nu ispiteşte pe nimeni şi că suntem ispitiţi de poftele noastre, aşa cum spune Sfântul Apostol Iacob. Tot Mântuitorul spune în momentul în care îi învaţă pe apostoli rugăciunea Tatal nostru «Rugaţi-vă să nu intraţi în ispită». Prin asta arată că omul este cel ce intră în ispită, nu Dumnezeu ne duce în ispită. Dar termenul în înţelesul lui corect vrea să însemne «fă aşa fel încât noi să nu intrăm în ispit㻓, adaugă Eugen Tănăsescu.