![obiceiuri populare si superstitii de sf maria mare scoase la lumina de arhivele nationale de ce se adunau castravetii ingalbeniti obiceiuri populare si superstitii de sf maria mare scoase la lumina de arhivele nationale de ce se adunau castravetii ingalbeniti](https://www.antena3.ro/thumbs/landscape/2024/08/14/obiceiuri-populare-si-superstitii-de-sf-maria-mare-scoase-la-lumina-de-arhivele-nationale-de-ce-se-adunau-castravetii-ingalbeniti-917609.webp)
Potrivit tradiţiei creştine, Vinerea Mare este ziua în care Iisus Hristos a fost răstignit pe cruce şi a murit pentru iertarea păcatelor neamului omenesc. În bisericile ortodoxe este singura zi aliturgică, adică nu se oficializează Sfânta Liturghie.
Până la ce oră se ține postul negru în Vinerea Mare
Învățătura bisericească spune că postirea începe de la ora 18 din ziua anterioară şi ţine până în ziua de post, la ora 24. Cu toate acestea, cine nu poate să ţină postul toată ziua, există câteva momente cheie în care enoriaşii pot termina postul, acestea fiind:
- la ora 15, atunci când Iisus Hristos și-a încredințat sufletul Tatălui Ceresc;
- la ora 18, când a fost dat jos de pe Cruce şi îngropat;
- la ora 21, când s-a aşezat piatra pe mormânt.
De ce este bine să ținem post
În ziua de Vinerea Mare, Iisus Hristos a murit și este considerată zi de doliu. Este bine să ținem post negru, deoarece este jertfa pe care noi oamenii i-o aducem lui Iisus Hristos pentru că ne-a mântuit. Un post adevărat constă în abținerea de la orice rău. Când postim ne curățim trupul prin dietă și sufletul prin ușurarea de păcate.
Postul este un obicei foarte vechi. Dumnezeu i-a îndemnat pe Adam şi Eva la post prin înfrânarea dorinței de a gusta din Pomul Cunoașterii. Totodată, Iisus Hristos a postit timp de 40 de zile și nopți, înainte de a începe propăvăduirea Evangheliei.
Superstiţii religioase în Vinerea Mare
În Vinerea Mare credincioșii țin cont de mai multe superstiții. Vinerea Mare mai este numită și Vinerea Seacă pentru că e ziua de post negru.
Potrivit unei superstiţii, în această zi nu se ară, nu se seamănă şi nu se sădesc pomi, întrucât nu vor rodi.
Tot în Vinerea Patimilor, gospodinele nu au voie să coacă, să coasă, să ţeasă, să spele rufe sau să toarcă. Dacă femeile decid să coacă în Vinerea Mare fac mare păcat. Se zice că coptura nu este mâncată nici de pești.
Oamenii care lucrează în Vinerea Mare vor avea dureri de cap și nu vor avea noroc până la sărbătoarea următoare. Experții în etnografie susţin că, în comunităţile tradiţionale, se considera că Vinerea Mare, odată cu moartea Mântuitorului, deschide un timp al haosului şi întunericului. Oamenii rămân fără protecție divină în această zi. Vinerea Patimilor echivalează cu 12 vineri obişnuite.
În anumite zone din România, se afumă cu tămâie pomii şi casele pentru a le feri de animale sălbatice, de trăsnete, boli şi dăunători. De asemenea, există tradiţia că dacă plouă va fi un an îmbelşugat, iar dacă nu, va fi mare sărăcie tot anul. Tot în această zi nu se mănâncă urzici, existând credinţa că Iisus a fost bătut cu un mănunchi de urzici.
În această zi oamenii duc flori la biserică și trec pe sub masă pentru a avea noroc și sănătate tot anul.