![obiceiuri populare si superstitii de sf maria mare scoase la lumina de arhivele nationale de ce se adunau castravetii ingalbeniti obiceiuri populare si superstitii de sf maria mare scoase la lumina de arhivele nationale de ce se adunau castravetii ingalbeniti](https://www.antena3.ro/thumbs/landscape/2024/08/14/obiceiuri-populare-si-superstitii-de-sf-maria-mare-scoase-la-lumina-de-arhivele-nationale-de-ce-se-adunau-castravetii-ingalbeniti-917609.webp)
Cel mai mare pelerinaj al catolicilor din România are loc chiar astăzi la Şumuleu-Ciuc, unde sunt așteptați aproximativ 40.000 de credincioși. Anul trecut, din cauza pandemiei, pelerinajul de la Şumuleu-Ciuc din sâmbăta Rusaliilor a fost anulat.
Pelerinajul Rusaliilor catolice de la Şumuleu-Ciuc este considerat cel mai mare din Europa Centrală şi de Est şi îşi are originea în urmă cu aproape patru secole şi jumătate. În centrul pelerinajului se află Fecioara Maria, a cărei statuie a fost sculptată în lemn de tei între anii 1510 şi 1515 în stilul Renaşterii transilvănene de un artist anonim, fiind cea mai mare statuie făcătoare de minuni din lume.
Oameni din toate colțurile țării au venit să se închine aici.
„Eu particip de nouă ani la acest pelerinaj. Ne-am încărcat sufletește este foarte frumos", spune un credincios.
„Suntem bucuroși totuși că putem lua parte la slujba de Rusalii că putem fi acolo şi sperăm să ne fie ascultate rugăciunile de Fecioara Maria", a mai spus un alt credincios.
În acest an a fost permisă organizarea ceremonialul religios însă cu restricții.
Primarul din Miercurea Ciuc, Korodi Attila, spunea că pelerinii pot merge la cel mai mare pelerinaj al catolicilor din România pe jos, cu căruţa sau cu maşini. Este interzis accesul cu autobuzele speciale.
Oamenii trebuie să poarte masca şi să respecte distanţa de 1,5 metri.
„Din păcate acest an este unul special, căci din cauza restricțiilor cauzate de pandemie putem participa într-un număr foarte restrâns.
Liturghia va începe la ora 12:30 şi va fi oficiată de episcopul auxiliar de Alba Iulia, Cherecheș Laszlo, iar după slujbă va avea loc un maraton de vaccinare în curtea spitalului din vecinătatea bisericii franciscane.
Prima menţiune a statuii Maicii Domnului de la Şumuleu a părut în anul 1624, într-un inventar al bunurilor Mănăstririi şi Bisericii Franciscane, la care face referire istoricului franciscan Leonárd Losteiner, în însemnările sale din 1776-1777.
Marea invazie turco-tătară din zona Ciucului, în 1661, a devastat şi incendiat complexul mănăstiresc de la Şumuleu şi Cetatea Miko (pe teritoriul actualului oraş Miercurea Ciuc), iar peste 10.000 de locuitori au pierit sau au fost luaţi în robie.
Din altarul Maicii Domnului a fost salvată doar Statuia Fecioarei Maria care, după reconstruirea bisericii, în 1664, a fost aşezată pe altarul principal, alături de statuile Sfintelor Ecaterina şi Barbara.
Potrivit unei legende, de atunci, în preajma unui pericol care ameninţă secuimea, faţa statuii se schimbă, iar rana de pe obraz, pricinuită de sabia unui tătar, sângerează. Sute de vindecări miraculoase şi de dorinţe împlinite sunt puse pe seama statuii Fecioarei Maria. Dovadă stau numeroase obiecte din metal, din aur şi din argint, donate de persoanele ale căror rugăciuni au primit ascultarea divină.