![dr radu tincu despre medicina defensiva este extrem de nociva si duce la migratia fortei de munca dr radu tincu despre medicina defensiva este extrem de nociva si duce la migratia fortei de munca](https://www.antena3.ro/thumbs/landscape/2024/08/14/dr-radu-tincu-despre-medicina-defensiva-este-extrem-de-nociva-si-duce-la-migratia-fortei-de-munca-917734.webp)
Preşedintele Autorităţii Electorale Permanente (AEP), Constantin-Florin Mituleţu-Buică, a declarat vineri, la Sinaia, că instituţia pe care o conduce va veni cu un set de propuneri pentru îmbunătăţirea organizării alegerilor în străinătate, astfel încât toţi cetăţenii români aflaţi în afara graniţelor ţării să aibă posibilitatea să voteze la viitoarele scrutine.
"O temă de actualitate pe care o avem este organizarea alegerilor în străinătate pentru cetăţenii români care se află în tranzit sau care locuiesc ca rezidenţi sau au domiciliul în străinătate. Avem soluţii, le vom pune pe hârtie în perioada următoare (...) şi vom încerca să asigurăm o prezenţă cât mai mare şi o facilitate astfel încât toţi cetăţenii care sunt la secţiile de votare din străinătate pentru alegeri care se desfăşoară pentru statul român să poate să voteze", a declarat Constantin-Florin Mituleţu-Buică, în deschiderea seminarului "Alegeri europarlamentare - participare electorală şi perspective".
Acesta a menţionat că AEP se va implica activ în creşterea prezenţei la vot, iar în acest scop va da dovadă de o mai mare transparenţă şi va organiza acţiuni de informare a cetăţenilor.
În context, preşedintele AEP a amintit că la alegerile europarlamentare din 2014 prezenţa românilor la vot a fost de aproape 33%, în timp ce la scrutinul din 26 mai 2019 s-a apropiat de 50%, aceasta fiind influenţată şi de referendumul consultativ pe tema Justiţiei iniţiat de preşedintele Klaus Iohannis.
Reprezentantul Ministerului Afacerilor Externe (MAE) Iulian Ivan a declarat că numărul secţiilor de votare din străinătate a crescut semnificativ la scrutinul pentru Parlamentul European din luna mai a.c. faţă de cel organizat anterior, de la 190 în 2014 la 441 în acest an, ceea ce a făcut posibil ca numărul celor care şi-au exprimat opţiunile electorale să crească de la 30.000 de alegători la aproape 380.000 de alegători în acest an.
Potrivit acestuia, din cele 441 de secţii de votare, 50 de secţii au fost înfiinţate ca urmare a petiţiilor sau solicitărilor înainte misiunilor diplomatice de către un număr semnificativ de cetăţeni români sau ca urmare a consultărilor iniţiate de misiuni cu reprezentanţii asociaţiilor de români din ţările cu comunităţi mari de români.
Cele mai multe secţii de votare au fost organizate în Italia - 76, Spania - 50, Republica Moldova - 36, Statele Unite - 31, Marea Britanie - 29, Germania - 25, Franţa - 17, Austria - 9 şi Belgia - 8.