![dr radu tincu despre medicina defensiva este extrem de nociva si duce la migratia fortei de munca dr radu tincu despre medicina defensiva este extrem de nociva si duce la migratia fortei de munca](https://www.antena3.ro/thumbs/landscape/2024/08/14/dr-radu-tincu-despre-medicina-defensiva-este-extrem-de-nociva-si-duce-la-migratia-fortei-de-munca-917734.webp)
Motivarea condamnării lotului de inculpaţi din dosarul Transferurilor este surprinzătoare, având în vedere modul în care judecătorul Anca Alexandrescu de la Curtea de Apel Bucureşti a aplicat aşa numita lege mai favorabilă, după intrarea în vigoare a noilor Coduri penal şi de procedură penală. Astfel, din motivarea acestei decizii de condamnare reiese că judecătorul a constatat că legea mai favorabilă este noul Cod penal pentru unii dintre inculpaţi, printre care şi Gheorghe Popescu, iar pentru alţii a fost consacrat, ca lege mai favorabilă, vechiul Cod penal, din 1969. Practic, judecătorul a aplicat legea global, şi nu pe instituţii autonome, astfel că Gică Popescu, dar şi alţi inculpaţi din dosar au primit sporul obligatoriu de o treime pentru fiecare infracţiune constatată. Dacă judecătorul ar fi aplicat ca lege mai favorabilă, la stabilirea cuantumului pedepselor şi a concursului real de infracţiuni vechiul cod, sporul de pedeapsă nu era obligatoriu. În motivare se arată, la pagina 152, cu privire la compararea celor două legi penale succesive în cazul lui Gică Popescu, următoarele:
Sub aspectul legii vechi, se constată că nu a intervenit prescripţia specială a răspunderii penale pentru niciuna dintre faptele deduse judecăţii. Pentru infracţiunea de înşelăciune cu consecinţe deosebit de grave în formă continuată (comisă în lunile august şi septembrie ale anului 2003) prevăzută de art.215 alin.1,2,5 din Codul penal din 1969 cu aplic.art.41 alin.2, art.74 alin.1 lit.a si alin.2 si art.76 alin.2 din Codul penal din 1969, Curtea s-a orientat spre o pedeapsă principală redusă sub minimul special prevăzut de lege, la limita minimă permisă de lege ) o treime din minimul special de 10 ani, aşadar, o pedeapsă de 3 ani şi 4 luni închisoare şi 2 ani pedeapsa complementară. Cu privire la cele două infracţiuni de spălare de bani şi pentru infracţiunea de evaziune fiscală, Curtea s-a orientat spre pedepse principale reduse sub minimul special prevăzut de lege, de câte 1 an închisoare.
In urma contopirii celor patru pedepse, lui Gică Popescu i s-a dat de executat pedepsa cea mai grea, dată pe legea veche. Pentru trei dintre infracţiuni, evaziunea fiscală şi două infracţiuni de spălare de bani, judecătoarea Alexandrescu a aplicat un spor de o treime din 3 ani şi 4 luni, a adăugat sporul acesta obligatoriu conform legii penale noi la pedeapsa de 2 ani şi i-a rezultat o pedeapsă finală de 3 ani, 1 lună şi 10 zile.
Din motivare, după ce se arată la codnamnarea altui inculpat, Gigi Neţoiu, s-a constatat că legea mai favorabilă e vechiul Cod penal, după care urmează următorul paragraf:
O ultimă observaţie se impune a fi făcută, în ceea ce priveşte individualizarea judiciară a executării pedepsei rezultante, cu referire la inculpaţii Pădureanu Jean, Popescu Gheorge şi Neţoiu Gheorghe şi anume, faptul că o altă modalitate de executare a pedepselor cu închisoarea aplicate, în afara celei cu executare efectivă, este exclusă de legea penală, având în vedere cuantumul pedepsei rezultate în urma reţinerii circumstanţelor atenuante facultative şi reducerii pedepselor până la limita permisă de legiuitor şi, în plus, în cazul inculpatului Popescu Gheorghe, a aplicării regulilor obligatorii privind concursul real de infracţiuni existent în cauză.
Cu alte cuvinte, dacă lui Gică Popescu nu i se aplica legea nouă prin care a primit sporul de pedeapsă, acesta putea lua o pedepsă cu suspendare, întrucât era vorba de pedepse de până la trei ani, dar iată că legea mai favorabilă interpretată de judecător a fost, practic, defavorabilă acestuia.
Contactat telefonic, av. Gheorghiţă Mateuţ afirmă că în acest caz nu se poate avea în vedere un recurs în casaţie, dar ar putea fi sesizată Inspecţia Judiciară a CSM pentru o eventuală abatere disciplinară a judecătorului care, în opinia sa, a aplicat cu rea credinţă, legea. Pe de altă parte, alţi magistraţi consideră că vinovăţia nu este a judecătorilor care aplică legea mai favorabilă global şi nu pe instituţii autonome, ci a legiuitorului care a lăsat această interpretare la mâna fiecărui magistrat care judecă o cauză penală.
In motivarea deciziei date, judecătoarea Anca Alexandrescu arată argumentele pentru care a aplicat global -in integrum- legea penală mai favorabilă, dintre acestea find relevant următorul pasaj:
Or, a aplica combinat instituţii autonome din cele două coduri penale reprezintă o încălcare directă a prevederilor art.16 alin.1 din Constituţia României, sub aspectul creării unei discriminări pozitive pentru infractorul astfel judecat, care va beneficia de un tratament preferenţial, doar pentru faptul că, în cauza de faţă, procesul penal s-a lungit după intrarea în vigoare a noului Cod penal.