![orasul din romania unde a fost acordat primul voucher de 18 000 de lei pentru sprijinirea victimelor infractiunilor de agresiune orasul din romania unde a fost acordat primul voucher de 18 000 de lei pentru sprijinirea victimelor infractiunilor de agresiune](https://www.antena3.ro/thumbs/landscape/2024/08/14/orasul-din-romania-unde-a-fost-acordat-primul-voucher-de-18-000-de-lei-pentru-sprijinirea-victimelor-infractiunilor-de-agresiune-917717.webp)
Comisia parlamentară specială pentru Legile Justiţiei îşi va relua activitatea luni, de la ora 10,00, continuând dezbaterile pe proiectul de modificare al legii nr. 303/2004 privind statutul judecătorilor şi procurorilor.
Săptămâna trecută comisia a votat o serie de articole din statutul judecătorilor şi procurorilor, printre care şi cel care prevede că şeful statului nu poate refuza numirea preşedintelui şi vicepreşedinţilor Înaltei Curţi de Casaţie şi Justiţie.
"Preşedintele şi vicepreşedinţii Înaltei Curţi de Casaţie şi Justiţie sunt numiţi de către preşedintele României, la propunerea CSM - Secţia pentru judecători -, dintre judecătorii Înaltei Curţi de Casaţie şi Justiţie care au funcţionat la această instanţă cel puţin 2 ani şi nu au fost sancţionaţi disciplinar în ultimii 3 ani. Preşedintele României nu poate refuza numirea în funcţiile de conducere prevăzute la alin. 1", este una dintre modificările făcute de comisie.
Procurorul general al Parchetului de pe lângă Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie, prim-adjunctul şi adjunctul acestuia, procurorul-şef al DNA, adjuncţii acestuia, procurorii-şefi de secţie ai acestor parchete, precum şi procurorul-şef al Direcţiei de Investigare a Infracţiunilor de Criminalitate Organizată şi Terorism şi adjuncţii acestuia "sunt numiţi de preşedintele României, la propunerea ministrului Justiţiei, cu avizul Consiliului Superior al Magistraturii, dintre procurorii care au o vechime minimă de 10 ani în funcţia de judecător sau procuror, pe o perioadă de trei ani, cu posibilitatea reînvestirii o singură dată. Preşedintele României poate refuza motivat numirea în funcţiile de conducere prevăzute la alin. (1), aducând la cunoştinţa publicului motivele refuzului", prevede un alt text adoptat de parlamentari.
Membrii comisiei speciale au mai decis, tot săptămâna trecută, că preşedintele României nu mai poate refuza numirea judecătorilor şi procurorilor.