![descoperire arheologica rara pe terenul unei foste ferme de porci de langa sibiu cui au apartinut artefactele vechi de mii de ani descoperire arheologica rara pe terenul unei foste ferme de porci de langa sibiu cui au apartinut artefactele vechi de mii de ani](https://www.antena3.ro/thumbs/landscape/2024/08/13/descoperire-arheologica-rara-pe-terenul-unei-foste-ferme-de-porci-de-langa-sibiu-cui-au-apartinut-artefactele-vechi-de-mii-de-ani-917394.png)
Un expert londonez susţine că a găsit dorinţele finale ale marelui lider macedonean. Dovada poate fi găsită într-un manuscris antic, cunoscut sub numele de „Romanţa lui Alexandru”, o carte de fabule care descriu faptele conducătorului macedonean, scrie descopera.ro. Până acum, experţii nu au acordat acestui document prea multă importanţă istorică, întrucât s-a considerat a fi de natură mitică.
Istoricul David Grant consideră că există o bază reală a acestui manuscris, argumentele detaliate ale acestei afirmaţii se găsesc în cartea sa numită In Search of the Lost Testament of Alexander the Great”.
Grant susţine că testamentul original al lui Alexandru cel Mare a fost muşamalizat de generalii săi, pentru că acesta îi numea pe fiul său nenăscut Alexandru al IV-lea şi pe cel mai mare fiu, Heracles, ca succesorii imperiului.
Generalii săi, în loc să accepte conducerea fiilor care nu aveau „sânge pur”, au decis să lupte unul împotriva altuia într-un conflict sângeros pentru putere. Grant dezvăluie că „textele care au supravieţuit fac destul de clar faptul că niciun general care se afla cu Alexandru la Babilon nu ar fi acceptat ca autoritatea lor să fie subordonată unui fiu cu origini dintr-un teritoriu cucerit”.
De asemenea, Grant menţionează că acest testament a fost rescris la câteva decenii după moartea conducătorului de unul dintre generali pentru a fi un document care să susţină legitimitatea acestuia la tron. Printre altele, acest document conţine informaţii cu privire la intenţia unor generali de a-l otrăvi pe Alexandru cel Mare.
Dacă aceste lucruri se adeveresc, este nevoie de o întreagă recalibrare a discursului academic cu privire la istoria întâmplărilor din acel timp.