![descoperire arheologica rara pe terenul unei foste ferme de porci de langa sibiu cui au apartinut artefactele vechi de mii de ani descoperire arheologica rara pe terenul unei foste ferme de porci de langa sibiu cui au apartinut artefactele vechi de mii de ani](https://www.antena3.ro/thumbs/landscape/2024/08/13/descoperire-arheologica-rara-pe-terenul-unei-foste-ferme-de-porci-de-langa-sibiu-cui-au-apartinut-artefactele-vechi-de-mii-de-ani-917394.png)
În ultima săptămână, România a fost supusă condiţiilor meteorologice vitrege, vântul a sulfat cu până la 85 de km/h, iar temperaturile au ajuns până la -32 de grade Celsius. Bucureştiul şi alte zone ale ţării s-au confruntat cu drumuri blocate, şcoli închise şi trenuri întârziate. La mijlocul secolului XX, Bucureştiul, capitala Republicii Populare Române de atunci, s-a confruntat cu o iarnă mult mai grea decât cea din prezent, scrie descoperă.ro.
La începutul lunii februarie din anul 1954, Bucureştiul a fost încremenit de unul dintre cele mai mari viscole din istoria ţării. În sud-estul României, zăpada a ajuns la cinci metri înălţime, iar vântul a ajuns la o viteză maximă de 126 de km/h. Împinşi de partid sau de propria voinţă, cetăţenii s-au mobilizat rapid şi au săpat tuneluri prin zăpadă. Omătul a fost transportat cu căruţele până la Dâmboviţa.
Fiecare cetăţean era obligat să-şi strângă zăpada din interiorul curţii, care trebuia depozitată în zonele virane.
Funcţionarii şi lucrătorii au fost scoşi din birouri şi puşi să îndepărteze zăpada de pe şosea, în timp ce oamenii puteau circula doar în şir indian pe culoarele curăţate. Deşi drumul era dificil, oamenii stăteau la cozile imense din faţa magazinului de la parterul fostului Palat al Societăţii Acţiunea Economică Română pentru raţia de pâine.