![descoperire arheologica rara pe terenul unei foste ferme de porci de langa sibiu cui au apartinut artefactele vechi de mii de ani descoperire arheologica rara pe terenul unei foste ferme de porci de langa sibiu cui au apartinut artefactele vechi de mii de ani](https://www.antena3.ro/thumbs/landscape/2024/08/13/descoperire-arheologica-rara-pe-terenul-unei-foste-ferme-de-porci-de-langa-sibiu-cui-au-apartinut-artefactele-vechi-de-mii-de-ani-917394.png)
Comuniştii au creat, la 30 august 1948, Direcţia Generală a Securităţii Poporului sau, mai simplu, Securitatea, aşa cum avea să fie cunoscută şi în următoarele decenii.
În foarte scurt timp, România comunistă a ajuns să deţină unul dintre cele mai eficiente servicii de inteligenţă ale Europei.
O spunea Ion Mihai Pacepa, fost adjunct al Departamentului de Informaţii Externe (DIE) a României comuniste şi consilier personal al preşedintelui Nicolae Ceauşescu. Pacepa a dat detalii interesante despre spionajul românesc în cartea sa „Orizonturi Roşii”.
În România, ca şi în celelalte ţări din fostul lagăr socialist, spionajul tehnologic a fost creat la cererea URSS la începutul anilor 50.
„În anii aceia spionajul tehnologic al blocului sovietic ajunsese să fie o rotiţă dintr-o maşinărie sofisticată, ţinută permanent în funcţiune, din cauza incapacităţii regimurilor comuniste de a obţine propriile lor tehnologii prin alte mijloace. Neavând proprietate privată, concurenţă şi iniţiativă personală, blocul sovietic nu a fost în stare să facă un progres tehnologic autentic. În orice caz, şi-a dovedit capacitatea de a fura şi reproduce tehnologie occidentală”, a explicat Pacepa.
Şi tot Pacepa notează că Ceauşescu a reorganizat spionajul tehnologic ca pe un serviciu independent pe care l-a numit „Brigada SD”. La începutul anilor 70, numărul agenţilor a fost dublat, iar aproape 300 dintre ei au fost trimişi în misiuni în străinătate, aproape la fel de mulţi pe câţi avea şi temutul KGB.