![dr radu tincu despre medicina defensiva este extrem de nociva si duce la migratia fortei de munca dr radu tincu despre medicina defensiva este extrem de nociva si duce la migratia fortei de munca](https://www.antena3.ro/thumbs/landscape/2024/08/14/dr-radu-tincu-despre-medicina-defensiva-este-extrem-de-nociva-si-duce-la-migratia-fortei-de-munca-917734.webp)
Banca Naţională a României a încheiat patru protocoale de cooperare cu Serviciul Român de Informaţii, toate clasificate drept secret de serviciu, unul dintre acestea fiind abrogat în 2009, conform datelor remise, la solicitarea AGERPRES, de BNR.
"Menţionăm că protocoalele încheiate între Banca Naţională a României şi Serviciul Român de Informaţii se află sub incidenţa Legii 182/2002 privind protecţia informaţiilor clasificate, a Hotărârii de Guvern nr. 585/2002 privind aprobarea Standardelor naţionale de protecţie a informaţiilor clasificate în România şi a Hotărârii de Guvern nr. 781/2002 privind protecţia informaţiilor clasificate secrete de serviciu, şi în consecinţă, conţinutul acestora nu poate fi comunicat persoanelor neautorizate", se menţionează în răspunsul BNR.
Astfel, în 2006, BNR a încheiat cu SRI un protocol de cooperare în problematica prevenirii şi combaterii terorismului (Protocolul are la bază următoarele prevederi legale: Legea nr. 51/1991, privind securitatea naţională a României, Legea nr. 14/1992, privind organizarea şi funcţionarea Serviciului Român de Informaţii, Legea nr. 58/1998, privind activitatea bancară, Legea nr. 535/2004, privind prevenirea şi combaterea terorismului, Legea nr. 312/2004 privind Statutul BNR, şi Hotărâri ale CSAT). Acest protocol a fost abrogat în 2009.
Tot în problematica prevenirii şi combaterii terorismului, între cele două instituţii au fost încheiat şi în 2009 un protocol de cooperare, ce are la bază Legea nr. 51/1991, Legea nr. 14/1992, Legea nr. 535/2004, Legea nr. 312/2004 şi Hotărâri ale CSAT.
În 2011, între Serviciul Român de Informaţii şi Banca Naţională a României a fost încheiat un protocol de cooperare privind crearea cadrului tehnic necesar schimbului de informaţii prin intermediul sistemului informatic integrat, ce are la bază Legea nr. 161/2003, privind unele măsuri pentru asigurarea transparenţei în exercitarea demnităţilor publice, a funcţiilor publice şi în mediul de afaceri, prevenirea şi sancţionarea corupţiei, H.G. nr. 952/2003, privind aprobarea normelor şi procedurilor în vederea operaţionalizării Sistemului informatic integrat, componentă a Sistemului Electronic Naţional, Legea nr. 51/1991, Legea nr. 14/1992, Legea nr. 677/2001, pentru protecţia persoanelor cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal şi libera circulaţie a acestor date, Legea nr. 544/2001, privind liberul acces la informaţiile de interes public., Legea nr. 455/2001, privind semnătura electronică şi Hotărâri ale CSAT
Un an mai târziu, în 2012, a fost încheiat un protocol de cooperare între Serviciul Român de Informaţii şi Banca Naţională a României în domeniul sistemelor informatice şi de comunicaţii. Acesta are la bază, potrivit BNR, Legea nr. 51/1991, Legea nr. 14/1992, Legea nr. 312/2004 şi Hotărâri ale CSAT.
Vineri, Parchetul de pe lângă Înalta Curte de Casaţie şi Justiţie (PÎCCJ) a publicat un protocol de colaborare încheiat cu Serviciul Român de Informaţii (SRI) în anul 2005.
Protocolul de colaborare încheiat între cele două instituţii "pentru îndeplinirea sarcinilor ce le revin în domeniul securităţii naţionale" este semnat de procurorul general de la acea vreme, Ilie Botoş, şi de fostul director SRI Alexandru Radu-Timofte, potrivit documentului declasificat publicat pe site-ul PÎCCJ.
La finalul protocolului se precizează că acesta înlocuieşte o înţelegere similară încheiată în anul 2000.