![alexandru rafila spune ca premierul ciolacu nu i a cerut demisia eu nu cred ca am motive sa fac asta alexandru rafila spune ca premierul ciolacu nu i a cerut demisia eu nu cred ca am motive sa fac asta](https://www.antena3.ro/thumbs/landscape/2024/08/14/alexandru-rafila-spune-ca-premierul-ciolacu-nu-i-a-cerut-demisia-eu-nu-cred-ca-am-motive-sa-fac-asta-917724.webp)
Remus Raț, care a fost numit în funcție fără vreun examen sau interviu, a fost condamnat penal în trecut pentru tăiere ilegală de arbori şi furt silvic, iar de când conduce instituţia a comis-o din nou, fiind anchetat pentru braconaj. „Total nevinovat”, pretinde el, supărat că s-a aflat de isprăvile sale, relatează ebihoreanul.ro.
Înfiinţată în 2016 şi funcţională din 2019, Agenţia Naţională pentru Arii Naturale Protejate (ANANP), subordonată Ministerului Mediului, Apelor şi Pădurilor, răspunde de parcurile naţionale şi rezervaţiile României, având servicii teritoriale în toate judeţele. Inclusiv în Bihor, unde la conducere e, de mai bine de doi ani, cu delegaţie, inginerul silvic Remus Raţ.
Serviciile teritoriale au controlul asupra gestionării resurselor naturale şi fondului forestier din zonele protejate, emit sau refuză avize pentru activităţi ori proiecte de investiţii în ariile protejate şi, totodată, dirijează fondurile financiare comunitare ori guvernamentale accesate pentru diverse proiecte.
A fost condamnat după ce, împreună cu trei amici, a tăiat mai mulţi arbori din pădurea pe care o avea în gestiune
Inginer silvic de profesie, absolvent al Facultăţii de Mediu din Oradea, Remus Raţ şi-a început cariera ca pădurar la Ocolul Silvic Silvegru din Beiuş, al Episcopiei Greco-Catolice. A lucrat acolo în urmă cu 15 ani, în perioada 1 martie - 30 octombrie 2006, dar cariera i-a fost întreruptă brusc de poliţişti, care l-au prins că, împreună cu trei amici, a tăiat mai mulţi arbori din pădurea pe care o avea în gestiune.
Potrivit rechizitoriului prin care cei patru hoţi de lemne au fost trimişi în judecată în februarie 2008, iar ulterior condamnaţi la pedepse cu suspendare, Raţ a doborât de unul singur „5-6 arbori de cireş, cu ajutorul unui ferăstrău mecanic”. Arbuştii au fost scoşi la rampă şi duşi chiar de pădurar în Nimăieşti, în locul numit „la Cociu”, unde „s-a ocupat de valorificarea cireşului”. În acest timp, amicii săi - asiguraţi de Raţ că nu li se întâmplă nimic - s-au întors în pădure şi au mai tăiat 11 fagi şi carpeni, pe care apoi i-au vândut.
„Potrivit înţelegerii dintre cei patru învinuiţi, banii rezultaţi în urma valorificării cireşului au rămas la învinuitul Raţ Remus Ionuţ, iar banii de pe arborii de esenţă fag şi carpen au fost împărţiţi între ceilalţi trei”, scrie în actul de trimitere în judecată, pentru tăiere ilegală de arbori şi furt silvic, document care precizează că toţi cei patru „au recunoscut faptele reţinute în sarcina lor”. Paguba? 13.458 lei, echivalentul a circa 2.500 euro la vremea respectivă, banii fiind recuperați de la cei patru hoţi.
După condamnarea cu suspendare, s-a angajat la Inspectoratul Teritorial de Regim Silvic şi de Vânătoare Bihor, actuala Garda Forestieră Oradea, devenind poliţist al pădurilor
Rămas fără slujbă în timpul procesului, Raţ s-a angajat taman la Inspectoratul Teritorial de Regim Silvic şi de Vânătoare Bihor, actuala Garda Forestieră Oradea, devenind, culmea ironiei, poliţist al pădurilor! Dar n-a stat mult, căci a fost condamnat în dosarul penal şi, din acest motiv, a fost concediat.
Bărbatul nu s-a descurajat, găsind un job tot în domeniul silvic, şi tot de bugetar, de astă dată la Institutul Naţional de Cercetare-Dezvoltare în Silvicultură Marin Drăcea, specializat în cercetare în silvicultură.
Între timp, după cum a descoperit BIHOREANUL, Raț a cochetat şi cu politica, ba a şi candidat, în comuna de baştină, Finiş, pentru o funcţie de consilier local. Prima dată a vrut în 2012, când a fost respins din pricina condamnării care încă îi „păta” cazierul, iar apoi în 2016, din partea ALDE Bihor, partid care, însă, n-a obţinut niciun mandat în localitate.
Cum, odată cu trecerea anilor, pentru pedeapsa încasată a intervenit reabilitarea şi aceasta i-a fost ştearsă din cazier, în 2018 Raț s-a vrut înapoi la Garda Forestieră, fără a reuşi. A ajuns în schimb la Agenţia Naţională pentru Arii Naturale Protejate Bihor, unde, după un concurs organizat în februarie 2019, mediatizat sumar, la care a participat de unul singur, a fost angajat pe un post de consilier principal.
Două luni mai târziu, în aprilie 2019, a și fost propulsat şef al Serviciului Teritorial, înlocuindu-l pe geologul Selyem Ladislau, fost vameș și comisionar vamal, în funcţia destinată îndeobşte clientelei politice, la vremea respectivă PSD.
Cum, necum, Raţ a rămas în funcţie şi după instalarea guvernului PNL. Doar că omul a comis-o din nou. Anul acesta, în ianuarie, Raț a ajuns client al poliţiştilor de la Serviciul Arme Bihor, după ce a fost prins jupuind o căprioară pe un fond de vânătoare din Finiş, unde primise autorizaţie să împuşte doar mistreţi.
„Sunt reabilitat. N-am comis nici măcar o contravenţie rutieră”
Cum comentează bugetarul situaţia? Inițial, a negat pur și simplu că ar fi anchetat pentru vreo infracțiune, după care, când reporterul i-a comunicat că informaţiile sunt oficiale, s-a declarat nevinovat. Raț susține acum că nici n-a tăiat şi nici n-a vândut buşteni, rechizitoriul procurorilor din 2018, pe care atunci şi l-a asumat, „nefiind corespunzător realităţii”. „De fapt, am fost găsit cu câteva fire de arbori lipsă în gestiune”, zice el.
Şi acuzaţia de braconaj din prezent ar fi „o neînţelegere”, afirmă Raţ, căci el ar fi participat de fapt nu la una, ci la două partide de vânătoare, ambele autorizate, una pentru căprioare, cealaltă pentru mistreți. Iar în zori ar fi mers de unul singur ca să împuşte o căprioară în zona Tinca.
„M-am dus la 7 dimineaţa, cu o autorizaţie individuală. Am fost însoţit de administratorul fondului, care a şi semnat autorizaţia, omul a şi dat declaraţie, eu am avut crotaliu și am plătit animalul”, susține şeful ANANP.
Ulterior, cu căprioara în portbagaj, Raț s-a dus taman în celălalt capăt de judeţ, la vânătoare de mistreţi. De ce?
„Am vrut să fac un bogracs cu căprioara. Dar pentru că eram cu ea pe alt fond de vânătoare, cineva a zis că am braconat”, își „întregește” el povestea.
Șeful ANANP Bihor nu vede nici măcar o incompatibilitate morală în faptul că deține conducerea unei instituţii care administrează ariile protejate din judeţ după ce s-a dovedit incapabil să gestioneze o pădure, ba a mai şi încălcat legea care îi reglementează profesia, ajungând în cârdăşie cu hoţii de lemne. „Sunt reabilitat”, zice el, jurându-se că de atunci „n-am comis nici măcar o contravenţie rutieră”.