![lumea fierbe la temperaturi de peste 50 de grade 2024 este anul cu cele mai multe recorduri de caldura extrema doborate lumea fierbe la temperaturi de peste 50 de grade 2024 este anul cu cele mai multe recorduri de caldura extrema doborate](https://www.antena3.ro/thumbs/landscape/2024/08/15/lumea-fierbe-la-temperaturi-de-peste-50-de-grade-2024-este-anul-cu-cele-mai-multe-recorduri-de-caldura-extrema-doborate-917668.webp)
Norul de cenuşă generată de erupţia unui vulcan islandez a provocat haos şi nemulţumire în Europa. Însă, erupţia de miercuri este considerată una de dimensiuni medii de către specialişti care amintesc de dezastrul natural care a avut loc la sfârşitul secolului al XIX-lea. Este vorba de erupţia din 1883 a vulcanului Krakatoa din Indonezia, în urma căreia şi-au pierdut viaţa aproximativ 36.000 de oameni.
Erupţia vulcanului Krakatoa a fost înregistrată la data de 27 august 1883, fiind considerată cea mai puternică din istorie. Coloana de cenuşă a atins altitudinea de 80 km, întunecând cerul de la ora 10 a.m., până a doua zi. Ea a putut fi observată atât la Singapore (680 km de Krakatoa) cât şi de pe navele comerciale ce navigau pe ocean la o distanţă de 6000 de km.
Erupţia vulcanului Krakatoa, cea mai puternică din istorie
Erupţia vulcanului Krakatoa, care este situat în strâmtoarea Sunda, la 50 de km de coasta de vest a insulei Java,deţine recordul în toate efectele unei erupţii. Potrivit specialiştilor, roca aruncată în aer a fost de peste 20.000 metri cubi.
IMAGINE CU VULCANUL ANAK KRAKATOA
În total, au avut loc patru erupţii ce au emis o energie echivalentă cu 200 megatone de TNT. Explozia cea mai mare a fost cea de-a treia, estimată la echivalentul a 150 de megatone. Ca să realizăm cât de puternică a fost în realitate erupţia, specialiştii au comparat-o cu bomba de la Hiroshima, care a avut 20 de kilotone.
Erupţia, urmată de un tsunami care a ucis 36.000 de oameni
Erupţia vulcanului Krakatoa a fost urmată de un tsunami de peste 40 de metri înălţime care a măturat coasta de vest a insulei Java şi coasta de sud-est a Sumatrei. Nu mai puţin de 36.000 de oameni au murit şi peste 165 de sate au fost ?rase? de pe faţa Pământului. Valul tsunami a ajuns, după 12 ore, în portul Aden, de pe coasta de est a Africii, la o distanţă de peste 6000 de kilometri.
Erupţia a modificat temporar şi clima în acea perioadă. Praful vulcanic trimis în atmosferă a filtrat radiaţiile solare, scăzând în anul următor (1884) temperatura medie a globului cu 1,2° C. Fumul pătruns în atmosferă a provocat efecte optice stranii în America, timp de trei luni de la erupţie, oamenii crezând că aveau loc incendii de mari proporţii.
Ca şi în cazul vulcanului islandez, vulcanul Krakatoa fusese inactiv 200 de ani înaintea marii erupţii. Catastrofala erupţie din 1883 care a dat naştere vulcanului Anak Krakatau (anak ?copil?).
IMAGINE DE LA ERUPŢIA DIN ISLANDA
Erupţia din Islanda a blocat traficul aerian
Vulcanul din vârful gheţarului Eyjafjallajokull, din sudul Islandei, care provocat probleme traficului aerian, a început să erupă miercuri dimineaţă. Erupţia a provocat inundaţii importante din cauza topirii rapide a gheţii, dar şi evacuarea a circa 800 de persoane.
Un vulcan din aceeaşi zonă a început să erupă luna trecută, oferind un spectacol grandios. De această dată, avertizează specialiştii, pericolul este mult mai mare. "Această erupţie este mult mai puternică. Durează de peste 24 de ore şi este o erupţie explozivă", a subliniat Magnus Gudmunsson.
IMAGINI DIN ISLANDA
Sursă: Wikipedia
Antena3.ro